УХВАЛА

18 квітня 2024 року 
м. Київ

cправа №  921/61/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Мачульського Г. М. - головуючого, Рогач Л. І., Краснова Є. В.,
розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 
на постанову Західного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 та рішення Господарського суду Тернопільської області від 04.09.2023
за позовом  ОСОБА_1 
до Чортківської міської ради, м. Чортків, Тернопільська область, 
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Товариство з обмеженою відповідальністю "Смарттендер",
про зобов`язання прийняти рішення про приватизацію та укласти договір купівлі-продажу з переможцем аукціону з продажу об`єкта комунального майна,
ВСТАНОВИВ:
03.04.2023 (згідно з поштовими відмітками на конверті) ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , скаржник) звернувся до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Західного апеляційного господарського суду від 27.02.2024 (повний текст складено 11.03.2024) та рішення Господарського суду Тернопільської області від 04.09.2023 разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження.
Розглянувши матеріали касаційної скарги, Суд дійшов висновку, що її подано з порушенням статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), якою визначено форму і зміст касаційної скарги.
Щодо сплати судового збору.
Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 ГПК України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно із положеннями частин 2 і 5 статті 292 та статті 174 ГПК України у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, така скарга залишається без руху, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала із зазначенням строку на усунення скаржником недоліків касаційної скарги. Якщо ухвала про залишення заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" (далі - Закон).
За приписами підпункту 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону за подання касаційної скарги на рішення суду сплачується судовий збір у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті під час подання позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Згідно з частиною 1 статті 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
У січні 2020 році ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Тернопільської області з позовом до Чортківської міської ради, у якому просив суд зобов`язати Чортківську міську раду укласти договір купівлі-продажу переможцем аукціону (викупу) ОСОБА_1 з продажу об?єкта: нежитлові приміщення літ."А" (загальною площею 439,8 кв.м.), які належать територіальній громаді м. Чортків в особі Чортківської міської ради та знаходяться у АДРЕСА_1 , що було придбане позивачем на електронному аукціоні № UA-PS-2019-11-24-000011-2.
В подальшому (вх. №4209 від 01.07.2022), позивач змінив позовні вимоги та просив суд:
-  зобов`язати Чортківську міську раду прийняти рішення про приватизацію протягом 30-ти календарних днів з дня, наступного за днем набрання законної сили цього судового рішення щодо об`єкта: нежитлові приміщення літ "А", загальною площею 439,8 кв. м., які належать територіальній громаді м. Чортків в особі Чортківської міської ради та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом викупу      ОСОБА_1 , право на викуп якого набуте ОСОБА_1   згідно наслідків електронного аукціону №UA-PS-2019-11-24-000011-2;
- зобов`язати Чортківську міську раду протягом 30-ти календарних днів з дня, наступного за днем набрання законної сили цього судового рішення укласти договір купівлі - продажу з ОСОБА_1 з продажу об`єкта: нежитлові приміщення літ "А", загальною площею 439,8 кв. м., які належать територіальній громаді м. Чортків в особі Чортківської міської ради та знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 ,     право на викуп якого ОСОБА_1 набув за наслідками електронного аукціону №UA-PS-2019-11-24-000011-2 та опублікувати договір купівлі-продажу в електронній торговій системі через особистий кабінет протягом 10-ти календарних днів з дня, наступного за днем його укладення.
Рішенням Господарського суду Тернопільської області від 04.09.2023, залишеним без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 27.02.2024, у позові відмовлено.
У касаційні скарзі ОСОБА_1 просить судові рішення скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити в повному обсязі.
За приписами підпункту 2 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У даному випадку позов подано в 2020 році, а заяву про зміну предмета позову у 2022 році.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" і статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" з 01.01.2020 та з 01.01.2022 установлено прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 2  102,00  грн і 2  481  грн відповідно.
Відтак, при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 9  166,00  грн ((1 вимога  х  2  102,00  х  200%) + (1 вимога  х  2  481,00  грн  х  200%)).
Проте скаржником до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору в установлених порядку і розмірі.
Отже, для усунення недоліків касаційної скарги, скаржнику необхідно надати до Суду докази сплати судового збору у розмірі 9  166,00  грн на реквізити рахунку для зарахування до державного бюджету судового збору за розгляд справ Верховним Судом:
- отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102 
- код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783 
- банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) 
- код банку отримувача (МФО): 899998 
- рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007 
- код класифікації доходів бюджету: 22030102 ?Судовий збір (Верховний Суд, 055?).
Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації сплаченого судового збору є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга та дата судового рішення, що оскаржується.
Щодо строку на касаційне оскарження.
Відповідно до статті 288 ГПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення. Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 цього Кодексу.
Згідно цієї норми суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку, повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.
Відповідно до пункту 7 частини 1, пункту 1 частини 4 статті 290 ГПК України в касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується та до касаційної скарги додаються докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності.
Оскаржувана постанова Західного апеляційного господарського суду прийнята 27.02.2024, повний текст складено та підписано - 11.03.2024, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку, проте касаційну скаргу подано з пропуском строку на касаційне оскарження.
У касаційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, обґрунтоване тим, що засобами поштового зв`язку копія постанови ОСОБА_1 не надсилалася, а з повним текстом оскаржуваної постанови він ознайомився 14.03.2024 в реєстрі судових рішень, де воно було оприлюднено.
Оцінивши доводи в обґрунтування причин пропуску строку на касаційне оскарження, Суд вважає, що наведені заявником підстави є неповажними виходячи із наступного.
Як убачається з автоматизованої системи документообігу суду комп`ютерної програми "Діловодство спеціалізованого суду" (далі - КП "ДСС") ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_2 зареєстрували офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно - телекомунікаційній системі і саме за допомогою ЄСІТС. 
При цьому, з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС" слідує, що документ в електронному вигляді, а саме постанова суду апеляційної інстанції від 27.02.2024 у справі №921/61/21 (суддя Бонк Тетяна Богданівна) була надіслана в електронні кабінети ОСОБА_1 і ОСОБА_2 ; документ доставлено 11.03.2024 22:39; дата отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до Електронних кабінетів: 11.03.2024 23:10.
Зазначені обставини підтверджується довідками про доставку документа в кабінет електронного суду, які отримані з автоматизованої системи документообігу суду КП "ДСС".
Відповідно до пункту 2 частини 6 статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день отримання судом повідомлення про доставлення копії судового рішення до електронного кабінету особи. Згідно з абз. 2 частини 6 цієї статті, якщо судове рішення надіслано до електронного кабінету пізніше 17  години, таке рішення вважається врученим у робочий день, наступний за днем його відправлення, незалежно від надходження до суду повідомлення про його доставлення.
Разом з тим, частиною ж 7 статті 242 ГПК України визначено, що якщо копію судового рішення вручено представникові, вважається, що його вручено й особі, яку він представляє.
Таким чином, датою вручення оскаржуваного судового рішення є 12.03.2024, тому передбачений положенням пункту 2 частини 288 ГПК України двадцятиденний строк, який обчислюється з дня вручення скаржнику повного тексту оскаржуваного судового рішення, закінчився 01.04.2024, у той час як касаційну скаргу було подано 03.04.2024.
Статтями 42, 43 ГПК України передбачено, що учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.
Згідно з частиною 11 статті 242 ГПК України якщо учасник справи має електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в електронній формі виключно за допомогою Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи чи її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами. У разі відсутності в учасника справи електронного кабінету суд надсилає всі судові рішення такому учаснику в паперовій формі рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Ураховуючи, що оскаржувана постанова була надіслана до електронних кабінетів ОСОБА_1 і його представника ОСОБА_2 причини пропуску процесуального строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані Судом поважними.
Указані обставини свідчать, що можливість подання касаційної скарги у встановлений строк залежала виключно від волевиявлення та дій самого скаржника, а пропуск строку на касаційне оскарження залежав не від об`єктивних причин, а від суб`єктивних чинників, які особа, що звернулась із касаційною скаргою, могла і повинна була уникнути при подачі касаційної скарги.
Частиною 4 статті 13 ГПК України унормовано, що кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За змістом частини 3 статті 292 ГПК України касаційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини 1 статті 293 цього Кодексу.
З урахуванням зазначеного, скаржнику потрібно навести інші підстави для поновлення пропущеного процесуального строку на касаційне оскарження та надати відповідні докази на підтвердження цих підстав.
Щодо надсилання копії касаційної скарги іншим учасникам справи.
Відповідно до частини 1 статті 291 ГПК України особа, яка подає касаційну скаргу, надсилає іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, з урахуванням положень частини 7 статті 42 цього Кодексу, листом з описом вкладення.
Водночас до касаційної скарги скаржником не додано доказів про надсилання іншим учасникам справи копії цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, в електронній формі з використання ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля ) або у паперовій формі листом з описом вкладення.
Неповідомлення учасників судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цих учасників, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені частиною 3 статті 2 ГПК України.
Отже, скаржнику належить надати до Суду докази надіслання касаційної скарги і доданих до неї документів іншим учасникам процесу, які у них відсутні, в електронній формі з використання ЄСІТС або її окремої підсистеми (модуля ) або у паперовій формі листом з описом вкладення.
У разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини шостої статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.
Відповідно до частини 2 статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
З огляду на викладене, касаційна скарга визнається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства, і підлягає залишенню без руху на підставі частин 2, 3 статті 292 ГПК України.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 ГПК України,
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без руху.
2. Встановити ОСОБА_1 строк усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення даної ухвали суду касаційної інстанції.
3. У разі усунення недоліків документи подати через ?Електронний суд? або направити поштою на адресу Касаційного господарського суду: 01016, м.  Київ, вул. О.  Копиленка, 6 із наданням доказів про дату вручення даної ухвали суду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                                Г. М. Мачульський

Судді                                                                                          Л. І. Рогач

                                                                                          Є. В. Краснов