УХВАЛА

23 квітня 2024 року 
м. Київ

cправа №  910/14224/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Малашенкової Т. М. (головуючої), Бенедисюка І. М., Колос І. Б.,
розглянувши матеріали касаційної скарги Кабінет Міністрів України (далі - КМУ, скаржник)
на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 
за позовом Акціонерного товариства «Нікопольський завод феросплавів»
до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» 
про визнання зобов`язань припиненими, 
за участі особи, яка подала апеляційну скаргу - Кабінет Міністрів України, 
ВСТАНОВИВ:
КМУ 03.04.2024 (згідно з поштовими відмітками на конверті) звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить, зокрема скасувати ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 про закриття апеляційного провадження справі №  910/14224/20, а справу направити для продовження розгляду до Північного апеляційного господарського суду. Крім того, скаржник в прохальній частини касаційної скарги просить поновити строк на касаційне оскарження та розгляд справи здійснювати за обов`язкової участі особи, яка забезпечу самопредставництво інтересів держави в особі КМУ в судах.
Відповідно до протоколу передачі судової справи (касаційної скарги, апеляційної скарги, заяви) раніше визначеному складу суду від 09.04.2024 для розгляду касаційної скарги у справі № 910/14224/20 визначено колегію суддів у складі: Малашенкова Т. М. - головуюча, Бенедисюк І. М., Колос І. Б.
Так, предметом касаційного оскарження є ухвала Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 у справі № 910/14224/20, якою апеляційне провадження за апеляційною скаргою КМУ на рішення Господарського суду міста Києва від 22.01.2021 у справі № 910/14224/20 закрито. 
З огляду на викладене оскаржується ухвала суду апеляційної інстанції зі справи про закриття апеляційного провадження, яка належить до переліку судових рішень, на які учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі (якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки), мають право подати касаційну скаргу [пункт 3 частини першої статті 287 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України)].
Відповідно до частини четвертої статті 294 ГПК України в ухвалі про відкриття касаційного провадження зазначаються підстава (підстави) відкриття касаційного провадження.
У поданій касаційній скарзі КМУ з посиланням на абзац 2 частини другої статті 287 ГПК України, зазначає, що судом апеляційної інстанції порушено:
- норми статті 7 Закону України «Про банки і банківську діяльність», пункти 68, 79, 80, 81 статуту Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» (далі - АТ «Приватбанк», затвердженого постановою КМУ від 05.06.2019 № 594 (в редакції постанови КМУ від 14.08.2019 № 712), а також частини першої статті 254 ГПК України;
- статті 43, 76, 238, 264, 272 ГПК України та недослідження питання «штучності» характеру позову у справі № 910/14224/20, про яке завляв скаржник та відповідач, обґрунтовуючи необхідність захисту порушеного права КМУ;
- статті 2, 41-1 Закону України «Про систему гарантування вкладів фізичних осіб», постанову КМУ від 18.12.2016 № 961 «Деякі питання забезпечення стабільності фінансової системи» та неврахування висновку Верховного Суду викладеного у постанові від 15.02.2023 у справі № 910/18214/19, та протиправного встановлення відсутності підстав для необхідності захисту прав КМУ як інвестора.
З огляду на викладене касаційна скарга КМУ подана із додержанням вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.
Відповідно до частини третьої статті 294 ГПК України питання про відкриття касаційного провадження у справі вирішується колегією суддів у складі трьох суддів не пізніше двадцяти днів з дня надходження касаційної скарги або з дня надходження заяви про усунення недоліків, поданої у порядку, визначеному статтею 292 цього Кодексу.
Отже, на момент відкриття касаційного провадження доводи касаційної скарги не є очевидно неприйнятними, а відтак подані матеріали достатні для касаційного розгляду на підставі абзацу 2 частини другої статті 287 ГПК України.
Згідно з частиною першою статті 119 ГПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
Відповідно до частин першої та другої статті 288 ГПК України: касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення; якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення; учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Так, скаржником в касаційній скарзі заявлено клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження, яке мотивоване тим, що повний текст ухвали Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 отримано КМУ - 14.03.2024 (в якості доказу надає оригінал конверта апеляційного суду з номером 0600254680742 поштового відправлення та роздруківку з сайту «Укрпошта» про відстеження цього відправлення) через, що 20-ти денний строк встановлений з моменту отримання повного тексту оскаржуваної ухвали спливає 03.04.2024, а тому вважає, що зазначена касаційна скарга подається в межах 20-ти денного строку з моменту отримання повного тексту оскаржуваної ухвали, а строк на подання такої касаційної скарги до Верховного Суду має бути поновлено.
Так, як убачається з Єдиного державного реєстру судових рішень, оскаржувана ухвала апеляційного господарського суду у даній справі прийнята 04.03.2024, повний текст якої складено 11.03.2024 та забезпечено надання загального доступу 12.03.2024, а отже, останній день оскарження постанови за приписами частини першої статті 288 ГПК України, з урахуванням вихідних днів, припадає на 01.04.2024.
Водночас, оскільки КМУ отримав копію оскаржуваної ухвали - 14.03.2024, то за приписами частини другої статті 288 ГПК України, останній день, за яким скаржник має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, припадає на 03.04.2024.
Касаційну скаргу, як зазначено вище, подано скаржником 03.04.2024 (згідно з поштовими відмітками на конверті).
З огляду на зазначене, колегія суддів вважає, що скаржник довів поважність причини пропуску строку для поновлення строку на касаційне оскарження, а відтак клопотання КМУ про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 у справі № 910/14224/20 слід задовольнити.
Щодо клопотання скаржника наведеного у прохальній частині скарги, відповідно до якого просить розгляд справи здійснювати за обов`язкової участі особи, яка забезпечу самопредставництво інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України в судах, Верховний Суд не вбачає підстав для його задоволення, з огляду на таке.
Порядок розгляду касаційної скарги врегульовано статтею 301 ГПК України, згідно з частиною першої якої у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження з урахуванням положень статті 300 цього Кодексу. Частиною п`ятою цієї ж статті встановлено, що перегляд ухвал суду першої та апеляційної інстанцій (крім ухвал, якими закінчено розгляд справи) здійснюється судом касаційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Верховний Суд звертаючись до правової позиції викладеній у постанові Верховного Суду від 23.01.2019 у справі № 783/14/15-ц зазначає, що ухвалами, якими закінчено розгляд справи, є: ухвали суду першої інстанції про закриття провадження у справі чи залишення заяви без розгляду; скасування рішення третейського суду; видачу виконавчого листа та відмову у видачі виконавчого листа на примусове виконання рішення третейського суду; ухвали суду апеляційної чи касаційної інстанції про скасування судового рішення із закриттям провадження у справі або залишення заяви без розгляду.
Частиною тринадцятою статті 8 ГПК унормовано, що розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання КМУ про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участі особи, яка забезпечу самопредставництво інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України в судах, оскільки предметом касаційного перегляду є ухвала Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 про закриття апеляційного провадження, тобто судове рішення не є тим рішенням, яким закінчено розгляд справи.
Зважаючи на зміст частини тринадцятої статті 8 та частини п`ятої статті 301 ГПК України, перегляд оскаржених рішень має здійснюватися без повідомлення/виклику учасників справи у порядку письмового провадження.
Доводів та аргументів за яких би Суд мав призначити розгляд касаційної скарги КМУ у судове засідання в касаційній скарзі не наведено, а саме по собі прохання особи взяти участь у судовому засіданні є важливим, але не визначальним і переконливим у розумінні статей 8, 300, та 301 ГПК України які визначають межі і порядок розгляду справи у Верховного Суді.
Верховний Суд звертає увагу, що з 04 листопада 2023 року набрав чинності Закон України від 19.10.2023 № 3424-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо уточнення обов`язків учасників судової справи». Зокрема, приписами частини шостої статті 6 ГПК України (у редакції Закону, з урахуванням змін) унормовано, що адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в добровільному порядку. 
Процесуальні наслідки, передбачені цим Кодексом у разі звернення до суду з документом особи, яка відповідно до цієї частини зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.
Ураховуючи доводи касаційної скарги, які не є очевидно неприйнятними, письмову форму матеріалів справи № 910/14224/20, з огляду на технічний стан функціонування та наповнення Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи на момент прийняття ухвали, Суд доходить висновку про необхідність витребування матеріалів справи, необхідних для розгляду скарги.  
Керуючись статтями 8, 119, 174, 234, 235, 288, 294, 301 ГПК України, Верховний Суд,
УХВАЛИВ:
1. Клопотання Кабінету Міністрів України про поновлення строку на касаційне оскарження ухвали Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 у справі № 910/14224/20 - задовольнити. Поновити Кабінету Міністрів України пропущений строк на подання касаційної скарги.
2. Відкрити касаційне провадження у справі № 910/14224/20 за касаційною скаргою Кабінету Міністрів України на ухвалу Північного апеляційного господарського суду від 04.03.2024 у справі № 910/14224/20 у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
3. Учасники справи мають право подати відзиви на касаційну скаргу до 09 травня 2024 року до Верховного Суду Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, або через «Електронний суд» та знайомитись з матеріалами справи через «Електронний суд». Відсутність відзиву на касаційну скаргу не перешкоджає перегляду судового рішення.
4. Повідомити учасників справи, що з 05.10.2021 офіційно розпочали функціонування три підсистеми (модулі) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи: «Електронний кабінет», «Електронний суд», підсистема відеоконференцзв`язку, у зв`язку з чим відповідно до частини шостої статті 6 ГПК України адвокати, нотаріуси, приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, державні органи, органи місцевого самоврядування та суб`єкти господарювання державного та комунального секторів економіки реєструють офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в обов`язковому порядку. Інші особи реєструють свої офіційні електронні адреси в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі в добровільному порядку.
5. Відмовити Кабінету Міністрів України у задоволенні клопотання про розгляд касаційної скарги в судовому засіданні за участі особи, яка забезпечу самопредставництво інтересів держави в особі Кабінету Міністрів України в судах.
6. Витребувати матеріали справи № 910/14224/20 Господарського суду міста Києва за позовом Акціонерного товариства «Нікопольський завод феросплавів» до Акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» про визнання зобов`язань припиненими.
7. Копію ухвали надіслати до Господарського суду міста Києва та Північного апеляційного господарського суду для виконання.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                          Т. Малашенкова
Суддя                                                                                          І. Бенедисюк
Суддя                                                                                          І. Колос