ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року 
м. Київ

cправа №  907/784/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Васьковський О. В. - головуючий, Білоус В. В., Погребняк В. Я. 

за участю секретаря судового засідання Аліференко Т. В. 

розглянув касаційну скаргу Акціонерного товариства "Таскомбанк"
на постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.02.2024 
та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 13.11.2023
у справі №907/784/23
за заявою  ОСОБА_1 
про неплатоспроможність фізичної особи

Учасники справи: 
АТ "Таскомбанк": Грищенко І. В. (адв.);
ОСОБА_1 : Ракущинець А. А. (адв.);

ВСТАНОВИВ:
1. Стислий зміст заявлених вимог
1.1.          У серпні 2023 року фізична особа ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність, зазначаючи про наявність у неї боргу в загальному розмірі 607208,88 грн та неможливістю його погашення у зв`язку із скрутним матеріальним становищем.

2. Стислий зміст рішень суду першої та апеляційної інстанцій
2.1.          Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 13.11.2023, яка залишена без змін постановою Західного апеляційного господарського суду від 08.02.2024 відкрито провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 , введено процедуру реструктуризації боргів боржника та введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, затверджено план реструктуризації боргів ОСОБА_1 .
2.2.          Судові рішення мотивовані тим, що ОСОБА_1 є майновим поручителем (іпотекодавцем) по кредитному договору, в неї наявний прострочений борг по вказаному договору та отримано повідомлення про погашення боргу. Крім того, на розгляді у Мукачівському міськрайонному суді перебуває справа № 303/2591/23 за позовом банку до ОСОБА_3 як позичальника за кредитним договором та ОСОБА_1 як поручителя. Відтак ОСОБА_1 може мати статус боржника відповідно до Кодексу України з процедур банкрутства.

3. Встановлені судами попередніх інстанцій фактичні обставини справи
3.1.          06.03.2008 між ОСОБА_3 та АТ "Таскомбанк", який є правонаступником ВАТ "Електронбанк" і ПАТ "ВіЕсБанк", укладено кредитний договір №KF47640 (далі - Кредитний договір). 
3.2.          Виконання Кредитного договору забезпечено договором іпотеки від 07.03.2008, укладеного між банком та іпотекодавцем - майновим поручителем ОСОБА_1 .
3.3.          Згідно з поданим представником заявника планом реструктуризації:
- сума вимог кредитора АТ "Таскомбанк" складає 599674,29 грн - 2 черга;
- сума вимог кредиторів, що підлягає реструктуризації відповідно до плану реструктуризації боргів боржника, становить 599674,29 грн;
- майновий стан боржника (за результатами інвентаризації): будинковолодіння (будинок та земельна ділянка), що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 ;
- предметом забезпечення є договір іпотеки від 07.03.2008;
- доходи, які боржник отримує (заробітна плата, пенсія тощо): пенсія в розмірі 9200 грн. Доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів - (заробітна плата, пенсія тощо) доходи в розмірі 10000 грн. Доходи, які боржник розраховує отримати протягом процедури реструктуризації боргів - заробітна плата орієнтовно 15000 грн/міс.;
- розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення вимог кредиторів відповідно до графіку погашення, кошти в розмірі, визначені Законом.
- розмір суми, яка щомісяця виділятиметься для погашення наявних у боржника обов`язкових періодичних зобов`язань (виплата аліментів тощо) вказані вимоги відсутні;
- вимоги кредиторів, які будуть прощені (списані) у разі виконання плану реструктуризації боргів: вимоги, які не охоплені даним планом реструктуризації;
- розмір суми, яка щомісяця залишатиметься боржнику на задоволення побутових потреб - орієнтовно 7000 грн;
- порядок і строки реалізації майна боржника (частини майна), у тому числі, що є предметом забезпечення - умовами плану реструктуризації не передбачається продаж майна;
- задоволення вимог забезпечених кредиторів за рахунок продажу майна боржника, що є предметом забезпечення умовами плану реструктуризації не передбачається продаж майна. Зміна способу та порядку виконання зобов`язань не відбувається, погашення розстрочується на 120 місяців.
3.4.          Відповідно до пункту 5 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ до розміру вимог такого забезпеченого кредитора не включаються штрафні санкції та пеня.
3.5.          Із позовної заяви, поданої до Мукачівського міськрайонного суду у справі №303/2591/23, вбачається, що заборгованість по кредитному договору вказана банком в розмірі 67650,19 дол. США, в тому числі 39343,85 дол. США по тілу кредиту, 28306,34 дол. США по відсотках. Таким чином, до розрахунку враховується сума, що складає 67650,19 дол. США по тілу кредиту та відсотках.
3.6.          Розрахунок відсотку основного боргу за кредитом, погашений боржником до відкриття провадження у справі про неплатоспроможність:
- за умовами кредитного договору, кредит (тіло кредиту) видавався в розмірі 130000 дол. США;
- борг станом на день подання заяви про реструктуризацію до суду складає по тілу кредиту 39343,85 дол. США;
- позичальником добровільно погашено по тілу кредиту до подання заяви про реструктуризацію 90656,15 дол. США;
- таким чином, 130000 дол. США - це 100%;
- відсоток боргу складає: 100% х 39343,85 дол. США боргу по тілу кредиту / 130000 дол. США виданого кредиту = 30,26%. Відсоток погашення складає: 100% - 30,26% = 69,74%.
Отже, розмір вимог кредитора після застосування понижуючого коефіцієнту по тілу кредиту складає 20473,99 дол. США.
3.7.          Розрахунок відсотку загальної вартості кредиту для споживача, розрахованої відповідно до законодавства про споживче кредитування на дату укладення договору про надання кредиту в іноземній валюті, погашений боржником до дня відкриття провадження у справі про неплатоспроможність:
- відповідно до укладеного кредитного договору, сукупна вартість сплачених платежів відповідно до умом даного договору повинна була становити 265052,21 дол. США, в тому числі 130000 дол. США по кредиту, 123657,67 дол. США по відсоткам;
- позичальником сплачено тіла кредиту 130000 - 39343,85 = 90656,15 дол. США, відсотків - 109261,94 дол. США. Всього сплачено: 199918,09 дол. США;
- відсоток боргу складає: 100% х 199918,09 дол.США/ 265052,21 дол.США = 75,43 %;
- розмір вимог кредитора після застосування понижуючого коефіцієнту по тілу кредиту складає: 67650,19 дол. США 75,43 % = 16 621,65 дол. США.
У зв`язку з вищевикладеним, береться до розрахунку сума 16621,65 дол. США.
3.8.          Відповідно до пункту 5 Розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ, у разі якщо загальна площа квартири, обтяженої іпотекою, перевищує 60 квадратних метрів або житлова площа такої квартири перевищує 13,65 квадратного метра на кожного члена сім`ї боржника, або якщо загальна площа будинку, обтяженого іпотекою, перевищує 120 квадратних метрів: 
- на реструктуризоване відповідно до цього пункту зобов`язання боржника встановлюється відсоткова ставка у розмірі українського індексу ставок за дванадцятимісячними депозитами фізичних осіб у гривні, збільшеного на 3 процентні пункти; 
- строк погашення вимог забезпеченого кредитора становить 10 років.
3.9.          Площа іпотеки складає 336,1 кв.м., а її вартість - 2535000 грн. 
Офіційний курс долара США відносно гривні станом на 13.11.2023 складає 36,0779   грн.
Сума вимог кредитора складає 16621,65 дол. США х 36,5312 грн = 599674,29 грн.
3.10.          Визнані господарським судом вимоги забезпеченого кредитора погашаються боржником у розмірі ринкової вартості квартири або житлового будинку, що забезпечує вимоги такого кредитора, яка визначається оцінювачем, визначеним кредитором. Залишок заборгованості такого кредитора підлягає прощенню (списанню) в порядку, визначеному цим пунктом. Однак у даному випадку вказаний пункт не застосовується, оскільки вартість будинку більша, ніж вартість боргу.
3.11.          Розстрочення здійснено на 10 років з нарахуванням відсотків в розмірі відсоткової ставки у розмірі українського індексу ставок за дванадцятимісячними депозитами фізичних осіб у гривні, збільшеного на 3 процентні пункти 14,35% + 3% = 17,35%. Розрахунок погашення вказано в плані реструктуризації боргів боржника.
3.12. Посилання банку на невідповідність відсоткової ставки відхилені як такі, що спростовуються математичним розрахунком суду першої інстанції. Оскільки всі розрахунки за планом реструктуризації здійснюються станом на момент відкриття провадження у справі, представником заявника надано план реструктуризації з врахуванням курсу долара США до гривні станом на день проведення судового засідання, а також на цей же день надано розрахунки відсоткової ставки по кредитам НБУ.
3.13.          Станом на момент затвердження плану реструктуризації (13.11.2023) в матеріалах справи наявний новий план з відповідними розрахунками відсоткової ставки 14,35% + 3% = 17,35%.
3.14.          За твердженням банку, строк виконання грошового зобов`язання для ОСОБА_1 як майнового поручителя, не настав. Однак суди встановили, що банк направив позичальнику та боржнику у цій справі повідомлення-вимогу про погашення боргу від 14.12.2022, в якій вказано про наявність простроченого боргу.
3.15. 23.01.2023 банк направив позичальнику та заявнику у цій справі повідомлення-вимогу про дострокове погашення в повному обсязі заборгованості за кредитним договором. Відтак, строк виконання за договором вважається таким, що настав.
3.16.          В матеріалах справи також наявна копія позовної заяви банку, спрямованої кредитором до Мукачівського міськрайонного суду про стягнення боргу по кредиту з позичальника ОСОБА_3 та заявника в цій справі ОСОБА_1 .. Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду від 30.03.2023 відкрито провадження у справі №303/2591/23.
3.17.          Заявник в даній справі як боржник щодо вимог банку має борг перед банком, строк виконання вимог настав, наявний ризик втрати свого майна, а відтак має право на подання до суду заяви про відкриття провадження з метою захисту такого майна, оскільки подання позову - це по суті вимога про виконання зобов`язань, що здійснюється і за рахунок належного заявнику майна, а відтак ОСОБА_1 зацікавлена це майно зберегти, в тому числі і шляхом застосування процедур, передбачених КУзПБ.
3.18.          Боржником надано до матеріалів справи наступні документи та докази: копія статуту банку; копія паспорта; виписки з банківського рахунку; копія кредитного договору та додатків до нього; копії договору поруки та додаткових угод до нього;  копія позовної заяви банку; копія розрахунку боргу перед банком; копія довідки про склад сім`ї; копія договору іпотеки; копії податкових декларацій; довідка з ДАІ про зареєстровані транспортні засоби; довідка Держгеокадастру про земельні ділянки, зареєстровані за заявником; Інформація розширена з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта щодо майна заявника; Інформація розширена з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта щодо майна членів сім`ї; довідка про перелік кредиторів (конкретизований список кредиторів і боржників із зазначенням загальної суми грошових вимог кредиторів (боржників); довідка про наявність майна фізичної особи (опис майна боржника, що належить йому на праві власності, із зазначенням місцезнаходження або місця зберігання майна); декларації про майновий стан боржника за формою, затвердженою державним органом з питань банкрутства за 2020, 2021, 2022, 2023 роки; план реструктуризації боргів у справі про неплатоспроможність (проект);  звіт про оцінку будинку та звіт про оцінку земельної ділянки; копії документів про майно та доходи членів сім`ї; копія довідки про несудимість; копія довідки про припинення статусу приватного підприємця; план реструктуризації боргів у справі про неплатоспроможність (проект) з розрахунком планових показників станом на день засідання.
3.19.          Наявний витяг з Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, який засвідчує відсутність в боржника інших кредиторів.
3.20.          Безспірні вимоги АТ "Таскомбанк" до боржника складають 16 621,65 дол. США заборгованості за Кредитним договором станом на дату подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника фізичної особи.
3.21.          У даному випадку наявні підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи ОСОБА_1 із відповідними правовими наслідками.
3.22.          Поданий боржником план реструктуризації боргів від 13.11.2023 (уточнений) відповідає умовам реструктуризації, визначеним пунктом 5 Прикінцевих та перехідних положень КУзПБ.
3.23.          Правові підстави, що визначені КУзПБ, для відмови у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність та відповідно підстави для відмови у затвердженні плану реструктуризації судами попередніх інстанцій не встановлені.
          
4. Стислий зміст касаційної скарги
4.1.          АТ "Таскомбанк" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.02.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 13.11.2023, ухвалити нове рішення про відмову у відкритті провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .

5. Узагальнені доводи касаційної скарги
5.1.          Суд апеляційної інстанції неправильно застосував норми статей 115, 116 КУзПБ, пункт 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ, оскільки:
- судами визначено розмір відсоткової ставки, яка не відповідає змісту наданого плану реструктуризації боргів боржника;
- поданий представником ОСОБА_1 оновлений план реструктуризації боргів від 13.11.2023 не міг бути взятий до уваги місцевим господарським судом, оскільки він поданий з порушенням статті 116 КУзПБ - після подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність;
-   ОСОБА_1 не надано відомостей з Єдиного реєстру боржників, відомостей з Державної виконавчої служби, які б свідчили про відсутність інших кредиторів, крім АТ "Таскомбанк", що є порушенням пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ.
- ОСОБА_1 не надано довідки про доходи від контролюючого органу, яка б підтверджувала наявність доходів, за рахунок яких можливо було б здійснювати погашення наявної заборгованості перед кредитором.
5.1.1.          У застосуванні статей 115, 116 КУзПБ та пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ судами першої та апеляційної інстанції не враховано висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 26.05.2022 у справі №923/984/21.
5.2.          Наразі відсутній висновок Верховного Суду про застосування норм права у подібних правовідносинах щодо: визначення моменту виникнення грошового обов`язку у майнового поручителя погасити заборгованість позичальника за кредитним договором та набуття у зв`язку з цим майновим поручителем статусу боржника у розумінні КУзПБ; визначення порядку застосування процедури врегулювання залишку заборгованості, а саме: прощення або списання заборгованості в контексті застосування пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ.

6. Позиція інших учасників щодо касаційної скарги
6.1.          Представник ОСОБА_1 у відзиві заперечував проти касаційної скарги, просив Суд залишити скаргу без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій у цій справі - без змін, зазначаючи наступне:
- за своєю природою іпотека сама по собі або разом з іншими забезпечувальними заходами покликана забезпечити виконання зобов`язань боржником у повному обсязі, а тому кредитор вправі та зобов`язаний здійснювати свої правомочності таким чином, щоб таке забезпечення було справедливим та здійснювалось з урахуванням інтересів обох сторін кредитного договору, не допускаючи створення заборгованості, що штучно перевищує забезпечувальні заходи;
- щодо залишку заборгованості, яка не охоплена умовами плану реструктуризації, то відповідні наслідки визначені в абзаці 12 пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ в редакції Закону № 1382-IX від 13.04.2021;
- поручитель (в тому числі майновий) відповідає перед кредитором за невиконання боржником своїх зобов`язань щодо повернення кредитних коштів саме в тій частині, яка останнім не виконана і така частина зобов`язання має своє відображення у конкретній грошовій формі;
- заявник в даній справі як боржник щодо вимог банку має борг перед банком, строк виконання вимог настав, наявний ризик втрати свого майна, а відтак має право на подання до суду заяви про відкриття провадження з метою захисту такого майна.
- затверджений судом першої інстанції план реструктуризації повністю відповідає вимогам Закону, боржником надано суду необхідний обсяг документів, зокрема  декларації та податкові документи, які засвідчують доходи боржника;
- посилання кредитора на висновки у постанові Верховного Суду від 26.05.2022 у справі №923/984/21 є безпідставними з огляду на їх нерелевантність до справи, що переглядається;
- твердження банку про відсутність даних про інших кредиторів боржника не відповідає дійсності;
- зазначаючи  в касаційній скарзі про невідповідність застосованої станом на 26.10.2023 відсоткової ставки у проекті плану реструктуризації боргів боржника відсотковій ставці на день затвердження плану, скаржником не враховано подання боржником нового проекту плану з відповідними розрахунками станом на дату його затвердження судом. 

7. Касаційне провадження
7.1.          Ухвалою Верховного Суду від 17.04.2024 відкрито касаційне провадження у справі №907/784/23 за касаційною скаргою АТ "Таскомбанк" на постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.02.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 13.11.2023, призначено її до розгляду в судовому засіданні на 21.05.2024 - 15:00. Крім того, витребувано з Господарського суду Закарпатської області та/або Західного апеляційного господарського суду матеріали справи № 907/784/23.
7.2.          30.04.2024 до Верховного Суду з Господарського суду Закарпатської області надійшли на запит матеріали справи № 907/784/23.
7.3.          16.05.2024 від представника ОСОБА_1 до Верховного Суду надійшла заява про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду.
7.4.          Ухвалою Верховного Суду від 17.05.2024 вказану заяву задоволено та вирішено проводити судові засідання у справі № 907/784/23 за участю представника ОСОБА_1 - адвоката Ракущинця А. А. в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку.
7.5.          В судовому засіданні 21.05.2024 представник АТ "Таскомбанк" підтримала касаційну скаргу просила Суд скаргу задовольнити. Представник ОСОБА_1 заперечував проти касаційної скарги з підстав, викладених у відзиві, просив Суд залишити скаргу без задоволення.

8. Позиція Верховного Суду 
8.1.          Як вбачається з матеріалів справи, фізична особа ОСОБА_1 звернулася до Господарського суду Закарпатської області з заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність. Вказана заява обґрунтована наявністю у ОСОБА_1 боргу в загальній сумі 607208,88 грн, який заявниця неспроможна погасити з огляду на скрутне матеріальне становище.
8.2.          За результатами розгляду вищезгаданої заяви Господарський суд Закарпатської області дійшов висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 та серед іншого  затвердження плану реструктуризації боргів ОСОБА_1 , про що постановив відповідну ухвалу від 13.11.2023.
8.3.          Суд апеляційної інстанції погодився з висновками місцевого господарського суду та залишив без змін ухвалу від 13.11.2023 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 .
8.4.          АТ "Таскомбанк" за наведеним у касаційній скарзі обґрунтуванням доводить відсутність правових підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 та вважає, що суди попередніх інстанцій неправильно застосували норми КУзПБ, зокрема статті 115, 116, пункт 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" цього Кодексу, не врахували висновки Верховного Суду у подібних правовідносинах. Крім того, скаржник стверджує про відсутність висновку Верховного Суду у питанні визначення моменту виникнення зобов`язання у майнового поручителя погасити борг позичальника за кредитним договором та набуття у зв`язку з цим статусу боржника у розумінні КУзПБ, а також щодо процедури врегулювання залишку заборгованості шляхом її списання або прощення в контексті застосування пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ.
8.5.          Надаючи оцінку доводам скаржника та запереченням на касаційну скаргу, перевіряючи правильність застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального і процесуального права, Верховний Суд, враховуючи приписи статті 300 ГПК України та на підставі встановлених судами попередніх інстанцій фактичних обставин справи, зазначає наступне.
8.6.          Умови та порядок відновлення платоспроможності боржника - юридичної особи або визнання його банкрутом з метою задоволення вимог кредиторів, а також відновлення платоспроможності фізичної особи встановлюються нормами КУзПБ.
8.7.          Положеннями Книги четвертої КУзПБ визначено особливості застосування процедури банкрутства до боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця.
8.8.          Відповідно до статті 113 КУзПБ провадження у справах про неплатоспроможність боржника - фізичної особи, фізичної особи - підприємця здійснюється в порядку, визначеному цим Кодексом для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, встановлених цією Книгою.
8.9.          Підстави для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника - фізичної особи наведені в частині другій статті 115 цього Кодексу, згідно з якою (в редакції на дату звернення боржника із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність) боржник має право звернутися до господарського суду із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у разі, якщо:
- боржник припинив погашення кредитів чи здійснення інших планових платежів у розмірі більше 50 відсотків місячних платежів за кожним з кредитних та інших зобов`язань упродовж двох місяців;
- у боржника відсутнє майно, на яке може бути звернено стягнення, а здійснені виконавцем відповідно до Закону України "Про виконавче провадження" заходи щодо розшуку такого майна виявилися безрезультатними;
- існують інші обставини, які підтверджують, що найближчим часом боржник не зможе виконати грошові зобов`язання чи здійснювати звичайні поточні платежі (загроза неплатоспроможності).
8.10.          З наведеного слідує, що перелік підстав, визначених частиною другою статті 115 КУзПБ для порушення провадження у справі про банкрутство фізичної особи, не є вичерпним.
8.11.          При цьому право боржника звернутися із заявою про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність не стоїть у залежності від наявності у сукупності всіх підстав, передбачених частиною другою статті 115 КУзПБ. 
8.12.          Приписами частин другої, третьої статті 116 КУзПБ визначено зміст заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність та перелік додатків, який має бути подано разом із заявою.
8.13.          Системний аналіз статті 113, частин першої, другої статті 116, частини першої статті 119 КУзПБ банкрутства дає можливість дійти висновку, що наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність у кожному конкретному випадку повинна визначатись місцевим судом з урахуванням поданої боржником заяви та доданих до неї доказів на підтвердження настання обставин, що свідчать про неплатоспроможність фізичної особи (на момент звернення до суду з відповідною заявою) або загрозу її неплатоспроможності (у визначений зобов`язанням строк або в майбутньому) (подібні висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17.06.2021 у справі № 926/2987-б/20).
8.14.          Таким чином з урахуванням положень частини третьої статті 13, статей 74, 76, 77 ГПК України, розглядаючи заяву боржника у підготовчому засіданні, місцевий суд повинен перевірити відповідність поданої заяви вимогам до її форми та змісту відповідно до статті 116 КУзПБ та з`ясувати на підставі поданих боржником доказів наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність, визначених частиною другою статті 115 КУзПБ (подібний висновок викладено у постанові Верховного Суду від 29.07.2021 у справі №909/1028/20).
8.15.           Як вбачається з матеріалів справи та було встановлено судами попередніх інстанцій:
- між ОСОБА_3 та АТ "Таскомбанк" (який є правонаступником ВАТ "Електронбанк" і ПАТ "ВіЕсБанк") укладено кредитний договір від 06.03.2008 №KF47640;
- з метою забезпечення виконання позичальником кредитного договору, між банком та ОСОБА_1 , як іпотекодавцем - майновим поручителем, укладено договір іпотеки від 07.03.2008;
- майно боржника, що перебуває у заставі - домоволодіння у складі житлового будинку та земельна ділянка, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; 
- згідно з позовною заявою, поданою АТ "Таскомбанк" до Мукачівського міськрайонного суду у справі № 303/2591/23, заборгованість по кредитному договору вказана банком в розмірі 67 650,19 дол. США (з них: 39 343,85 дол. США - борг по тілу кредиту, 28 306,34 дол. США - борг по відсотках);
- банк направив позичальнику та заявниці у справі повідомлення-вимогу про погашення простроченого боргу від 14.12.2022, а також 23.01.2023 повідомлення-вимогу про дострокове погашення в повному обсязі заборгованості за кредитним договором;
- безспірні вимоги АТ "Таскомбанк" до боржника складають 16621,65 дол. США заборгованості за кредитним договором № KF47640 від 06.03.2008 станом на дату подання заяви про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність боржника;
- поданий боржником план реструктуризації боргів від 13.11.2023 (уточнений) відповідає положенням пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення КУзПБ.
8.16.          За результатом перевірки поданих ОСОБА_1 документів, встановивши обставини існування заборгованості боржника перед банком, належності боржнику житлового будинку, що перебуває в іпотеці та забезпечує зобов`язання позичальника, неможливості заявниці виконати зобов`язання та за відсутності підстав, визначених частиною четвертою статті 119 КУзПБ, суд першої інстанції, з яким погодився апеляційний господарський суд дійшли висновку про наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність фізичної особи. 
8.17.          Заперечуючи вказаний висновок судів попередніх інстанцій, скаржник зокрема стверджує про те, що у ОСОБА_1 , як майнового поручителя, відсутнє невиконане грошове зобов`язання, строк виконання якого настав, оскільки на дату відкриття провадження у даній справі банк не пред`являв ОСОБА_1 саме як майновому поручителю вимогу про усунення порушень основного зобов`язання та позову про звернення стягнення на предмет іпотеки. З урахуванням наведеного, скаржник вважає, що ОСОБА_1 не набула статусу боржника у розумінні статті 1 КУзПБ.
8.18.          Колегія суддів вважає вказані твердження скаржника помилковими та такими, що не відповідають встановленим судами попередніх інстанцій обставинам і наданим до матеріалів справи доказам, з огляду на наступне.
8.19.           У постанові від 10.09.2020 у справі № 902/227/20 Верховний Суд зазначив, що метою законодавця при введенні процедури банкрутства фізичних осіб було створення правового механізму, який дозволить фізичній особі-боржнику реструктурувати свої боргові зобов`язання та перевести їх з іноземної валюти у національну валюту України, для унеможливлення негайної реалізації житла фізичних осіб, переданого в іпотеку банкам за валютними кредитами. Отже, така процедура є спеціальною та має застосовуватися переважно щодо інших процедур звернення стягнення на іпотечне майно у випадку ініціювання боржником провадження у справі про банкрутство. 
8.20.          За змістом статті 1 КУзПБ:
- боржник - це юридична особа або фізична особа, у тому числі фізична особа - підприємець, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання, строк виконання яких настав;
- грошове зобов`язання - це зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загально-обов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі. Склад і розмір грошових зобов`язань, у тому числі розмір заборгованості за передані товари, виконані роботи і надані послуги, сума кредитів з урахуванням відсотків, які зобов`язаний сплатити боржник, визначаються на день подання до господарського суду заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство, якщо інше не встановлено цим Кодексом. При поданні заяви про відкриття провадження у справі про банкрутство розмір грошових зобов`язань визначається на день подання до господарського суду такої заяви.
8.21.          Норми КУзПБ не містять вичерпного переліку підстав, з яких виникають зобов`язання боржника, які є грошовими в розумінні цього Кодексу. Водночас, визначальним для таких зобов`язань є можливість їх вираження саме в грошових одиницях.
8.22.          Так, заборгованість за кредитом позичальника виражається в грошових одиницях. В той же час, наявність забезпечення такого зобов`язання дає кредитору можливість самостійно визначити модель поведінки щодо своєї участі у справі про банкрутство: або його вимоги є повністю забезпеченими однак при цьому він бере участь у засіданні зборів кредиторів та комітеті кредиторів лише з правом дорадчого голосу, або він вчиняє активні процесуальні дії щодо повної чи часткової відмови від забезпечення і таким чином набуватиме право вирішального голосу на зборах кредиторів.
8.23.          Поняття застави наведено у статті 572 Цивільного кодексу (далі - ЦК) України, згідно з якою в силу застави кредитор (заставодержатель) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
8.24.          Правові наслідки невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, визначені у статті 589 ЦК України, за змістом якої у разі невиконання зобов`язання, забезпеченого заставою, а також в інших випадках, встановлених законом, заставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов`язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв`язку із пред`явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
8.25.          В частині четвертій статті 591 ЦК України передбачено, що у разі якщо сума, одержана від реалізації предмета застави, не покриває вимоги заставодержателя, він має право отримати суму, якої не вистачає, з іншого майна боржника в порядку черговості відповідно до статті 112 цього Кодексу, якщо інше не встановлено договором або законом.
8.26.          Положення КУзПБ не містять заборони звернення кредитором до боржника - майнового поручителя. 
8.27.          Зокрема, питання порядку визначення розміру вимог забезпечених кредиторів, заявлених до боржника (юридичної особи) як до майнового поручителя було предметом розгляду у постанові судової палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 04.02.2021 у справі №904/1360/19.
8.28.          Зважаючи на те, що провадження у справах про неплатоспроможність фізичних осіб здійснюється у порядку, визначеному КУзПБ для юридичних осіб, з урахуванням особливостей, визначених Книгою Четвертою названого Кодексу, на фізичну особу, яка є майновим поручителем, відмінним від позичальника, поширюється статус боржника у справі про неплатоспроможність в розумінні КУзПБ нарівні з боржником - позичальником за кредитним договором в іноземній валюті (близькі за змістом правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 17.06.2021 у справі № 926/2987-б/20).
8.29.           Відповідно до абзацу 1 пункту 5 цього розділу КУзПБ протягом п`яти років з дня введення в дію цього Кодексу заборгованість фізичної особи, що виникла до дня введення в дію цього Кодексу, за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника, реструктуризується за процедурою неплатоспроможності фізичної особи згідно з планом реструктуризації або з мировою угодою з урахуванням особливостей, встановлених цим пунктом.
8.30.          Положення пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ визначають особливості відкриття, здійснення застосування процедури реструктуризації боргів та затвердження плану реструктуризації боргів у справі про неплатоспроможність фізичних осіб за заборгованістю за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири або житлового будинку, що є єдиним місцем проживання сім`ї боржника. 
8.31. Оскільки вказаною нормою Кодексу України з процедур банкрутства (як і Книгою Четвертою названого Кодексу) регулюється порядок провадження у справах про неплатоспроможність фізичних осіб, хоча і з певними особливостями, Верховний Суд вважає, що на фізичну особу, яка є майновим поручителем за кредитом в іноземній валюті, який забезпечений іпотекою квартири, що є єдиним місцем проживання боржника, і не є позичальником за цим кредитом та звертається до суду із заявою про відкриття провадження у справі про свою неплатоспроможність, поширюються і застосовуються положення пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" Кодексу України з процедур банкрутства, щодо статусу боржника у справі про неплатоспроможність в розумінні вказаного Кодексу (близький за змістом висновок викладений у постанові Верховного Суду від 24.01.2023 у справі №907/43/22). 
8.32.          Також колегія суддів враховує, що поручитель (в тому числі майновий) відповідає перед кредитором за невиконання боржником своїх зобов`язань щодо повернення кредитних коштів саме в тій частині, яка останнім не виконана і така частина зобов`язання має своє відображення у конкретній грошовій формі.
8.33.          Відтак, оскільки майновий поручитель, у разі невиконання позичальником своїх зобов`язань, несе відповідальність за таке невиконання у тому ж обсязі і у тій самій грошовій сумі, що і позичальник, проте в межах вартості предмета іпотеки, у питанні застосування абзаців 2, 8 пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ не є визначальною обставина стосовно того, хто саме є позичальником та здійснював погашення боргу і відсотків за кредитним договором для можливості застосування до спірних правовідносин приписів (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 06.12.2022 у справі №   910/273/22).
8.34.          Твердження в касаційній скарзі про те, що для ОСОБА_1 строк виконання грошового зобов`язання не настав, відхиляються колегією суддів з огляду на встановлені судами попередніх інстанцій обставини направлення банком на адреси позичальника та ОСОБА_1 вимог про погашення простроченого боргу і про дострокове погашення заборгованості за кредитним договором.
8.35.          Відносно доводів скаржника про ненадання ОСОБА_1 доказів на підтвердження відсутності інших кредиторів, крім АТ "Таскомбанк", колегія суддів зазначає, що аналогічні аргументи заявлялися АТ "Таскомбанк" в суді апеляційної інстанції, який розглянув та відхилив їх як такі, що не відповідають наявним у справі матеріалам, навівши при цьому на підтвердження своїх висновків перелік доданих до заяви ОСОБА_1 про відкриття провадження у справі про неплатоспроможність документів.
8.36.           Заперечення скаржника з цього приводу по суті зводяться до необхідності здійснення переоцінки встановлених обставин справи, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції, визначених в статті 300 ГПК України.
8.37.          Посилання в скарзі на відсутність доказів на підтвердження наявності доходів, за рахунок яких здійснюватиметься погашення наявної заборгованості перед кредитором є безпідставним, оскільки серед переліку наданих боржником до матеріалів справи документів наявні декларації та податкові документи, які засвідчують доходи боржника, а також копії документів про майно та доходи членів сім`ї.
8.38.          Аргументи касаційної скарги щодо невідповідності плану реструктуризації боргів боржника вимогам закону, зокрема в частині застосованої відсоткової ставки, відхиляються колегією суддів як такі, що спростовуються встановленими судами попередніх інстанцій обставинами та проведеними розрахунками, які відображено в мотивувальних частинах оскаржуваних судових рішень (розділ 3 даної постанови).
8.39.          Інші аргументи скаржника не впливають на правильність висновків судів попередніх інстанцій про наявність підстав для відкриття провадження у справі про неплатоспроможність ОСОБА_1 та не доводять неправильне застосування судами норм статей 115, 116 КУзПБ та пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ.
8.40.          Доводи скаржника щодо неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду, викладених у постанові від 26.05.2022 у справі №923/984/21, зокрема у контексті застосування пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ, відповідно до якого суд не вправі втручатися у визначені боржником в плані реструктуризації умови, відхиляються колегією суддів, оскільки у даному конкретному випадку відсутнє втручання суду у визначені боржником умови плану реструктуризації та не знайшли свого підтвердження аргументи скаржника щодо невірного застосування судами попередніх інстанцій наведеної норми.
8.41.          Також колегія суддів звертається до висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 19.03.2024 у справі №904/501/23 (пункт 27) та постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду від 16.08.2022 у справі № 910/10741/21, згідно з якими щодо моменту виникнення вимог (права вимоги) кредитора (ініціюючого кредитора в цьому випадку) до боржника в площині права неспроможності, слід виходити з того, що боржником є особа, неспроможна виконати свої грошові зобов`язання (тобто грошові обов`язки), строк виконання яких настав. Таким чином, моментом виникнення вимоги кредитора як учасника відносин неспроможності, слід вважати саме дату настання строку виконання грошового обов`язку боржника, а не момент вчинення правочину, чи настання іншої підстави, з якої виникає відповідне право як таке. 
8.42.          Наведеним спростовуються аргументи скаржника, викладені у пункті 5.2 цієї постанови, щодо відсутності відповідного висновку Верховного Суду у питанні визначенні моменту виникнення грошового зобов`язання майнового поручителя. 
8.43.          Решта аргументів скаржника відхиляються як безпідставні та необґрунтовані з огляду на те, що судами попередніх інстанцій досліджено поданий боржником план реструктуризації боргів (уточнений) та встановлено його відповідність положенням пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ. 
8.44.          Тобто, дослідивши надані боржником докази, які підтверджують, зокрема, його зобов`язання перед банком, доходи і видатки, майновий стан, право власності на нерухоме майно тощо, суди попередніх дійшли обґрунтованого висновку про наявність у боржника права на реструктуризацію заборгованості відповідно до положень пункту 5 розділу "Прикінцеві та перехідні положення" КУзПБ.
8.45.           Протилежного скаржником не доведено, як не доведено і невірного застосування вказаних положень КУзПБ.
8.46.          Відхиляючи доводи скаржника, Суд враховує висновки в рішенні ЄСПЛ у справі "Проніна проти України" в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Лише той факт, що суд окремо та детально не відповів на кожний аргумент, представлений сторонами, не є свідченням несправедливості процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Шевельов проти України").
8.47.          За результатами касаційного перегляду оскаржуваних рішень судів попередніх інстанцій доводи касаційної скарги не знайшли свого  підтвердження, у зв`язку з чим колегія суддів не вбачає підстав для зміни чи скасування вказаних судових рішень та задоволення касаційної скарги.

9. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
9.1.          Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
9.2.          Згідно зі статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
9.3.          Зважаючи на встановлені судами попередніх інстанцій у цій справі обставини, надану оцінку та аналіз доводів і заперечень учасників справи, Верховний Суд дійшов висновку про відсутність підстав для зміни чи скасування оскаржуваних судових рішень та відмову у задоволенні касаційної скарги.
9.4.          Оскільки Верховний Суд залишає касаційну скаргу без задоволення, судові витрати, пов`язані з розглядом справи у суді касаційної інстанції, покладаються на скаржника.
Враховуючи вищевикладене, керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

П О С Т А Н О В И В :
1. Касаційну скаргу Акціонерного товариства "Таскомбанк" залишити без задоволення.
2. Постанову Західного апеляційного господарського суду від 08.02.2024 та ухвалу Господарського суду Закарпатської області від 13.11.2023 у справі №907/784/23 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя                                                            О. В. Васьковський
Судді                                                                                В. В. Білоус
                                                                                В. Я. Погребняк