УХВАЛА

13 червня 2024 року 
м. Київ
cправа №  910/16111/23 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кондратової І.Д. - головуючої, суддів - Баранця О.М., Губенко Н.М.,

розглянув касаційну скаргу  ОСОБА_1 
на рішення Господарського суду міста Києва
(суддя - Привалов А.І.)                    
від 21.12.2023 
та постанову Північного апеляційного господарського суду 
(головуючий - Андрієнко В.В., судді - Шапран В.В.,  Буравльов С.І.)
від 02.04.2024

у справі за позовом  ОСОБА_1 
до  ОСОБА_2 
за участю третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерні програми"
про розірвання договору, повернення частки та визначення частки учасника в статутному капіталі.
ВСТАНОВИВ:
1.          У жовтні 2023 року ОСОБА_1 (далі - позивач, продавець) звернувся до Господарського суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 (далі - відповідач, покупець) про розірвання договору, повернення частки та визначення частки учасника в статутному капіталі.
2.          Позов обґрунтовано тим, що відповідач в порушення умов укладеного між сторонами договору купівлі-продажу часток у статутному капіталі Товариства з обмеженою відповідальністю "Сучасні інженерні мережі" від 14.11.2022 не провів у встановлений договором строк розрахунки за придбану частку, що є підставою для розірвання вказаного договору та відновлення позивача, як учасника ТОВ "Сучасні інженерні мережі".
3.          Рішенням Господарського суду міста Києва від 21.12.2023, яке залишено без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2024, у задоволенні позову відмовлено повністю.
4.          Суд першої інстанції встановив, що ОСОБА_2 сплатив на користь ОСОБА_1 грошові кошти у розмірі 3 334,00 грн, що становить 33,34% статутного капіталу ТОВ "Інженерні програми" (сплатив продавцю вартість частки); позивач передав у власність відповідача належну йому частку у статутному капіталі Товариства, що підтверджується актом приймання-передачі часток в статутному капіталі Товариства від 14.11.2022, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Мазарчук Н.В. за реєстровими №1460-1462.
5.          Суд першої інстанції дійшов висновку, з яким погодився суд апеляційної інстанції, що обраний продавцем спосіб захисту як розірвання договору, що вже виконаний з боку продавця, який передав товар, і покупця, який прийняв товар і здійснив відповідну оплату, не відповідає суті порушення договору купівлі-продажу, що полягає в несплаті повної вартості придбаного товару, обраний позивачем спосіб захисту не направлений на відновлення порушеного права і позовна вимога про розірвання договору не підлягає задоволенню, оскільки є неналежним способом захисту.
6.          06.05.2024 позивач надіслав до Верховного Суду засобами поштового зв`язку касаційну скаргу, в якій просить рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити повністю.
7.          Верховний Суд ухвалою від 22.05.2024 касаційну скаргу залишив без руху із наданням скаржнику строку для приведення касаційної скарги у відповідність до вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України.
8.          31.05.2024 скаржник надіслав до Верховного Суду засобами поштового зв`язку клопотання про приєднання до матеріалів справи нової редакції касаційної скарги.
9.          На виконання вимог пункту 5 частини другої статті 290 ГПК України підставами касаційного оскарження судових рішень скаржник визначає пункти 1 та 4 частини другої статті 287 цього Кодексу.
10.          Обґрунтовуючи наявність підстави касаційного оскарження, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 287 ГПК України позивач зазначає, що суди першої та апеляційної інстанцій неправильно застосували норми, зокрема:
- статті 651, частини четвертої статті 694 Цивільного кодексу України, і не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 07.10.2021 у справі № 925/1382/19, що право вимагати повернення товару, проданого у кредит та неоплаченого покупцем, прямо передбачене законом, тому продавець частки у статутному капіталі товариства, яка була продана в кредит та не була оплачена покупцем, має право вимагати розірвання договору та повернення частки. З урахуванням особливостей, встановлених Законом "Про товариства з обмеженою та додатковою відповідальністю", у такому випадку позивач має заявляти позовні вимоги про розірвання договору купівлі-продажу, повернення частки та визначення розміру статутного капіталу і часток учасників або витребування частки;
- підпункту "д" пункту 3 частини п`ятої статті 17 Закону України "Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань", і не врахували висновки Верховного Суду, викладені у постановах від 28.07.2021 у справі № 925/1126/19, від 28.09.2021 у справі № 902/743/18, від 03.11.2021 у справі № 903/199/20, від 07.12.2021 у справі № 908/3564/19, що належним способом захисту порушених прав позивача, який прагне відновити становище, що існувало до порушення його прав (зокрема відновити розмір статутного капіталу та/або розміри часток у статутному капіталі та/або склад учасників ТОВ, які існували до порушення його прав) є позов про визначення розміру статутного капіталу товариства та розмірів часток учасників товариства. 
11.          Скаржник зазначає, що суд апеляційної інстанції безпідставно послався на висновки, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 08.09.2020 у справі № 916/667/18 та у постанові Верховного Суду у складі суддів палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав і цінних паперів від 06.06.2022 у справі № 902/66/20.
12.          Позивач не погоджується з висновками суду першої та апеляційної інстанцій щодо сплати частки на момент укладення договору, оскільки зазначає, що це не підтверджене жодними доказами, а також не доводиться пунктом 1.4.1 договору, так як в цьому пункті мова йде не про оплату вартості часток покупцем продавцям, а про сплату продавцями своїх часток статутного капіталу Товариства відповідно до статті 52 Закону України "Про господарські товариства", в редакції, що діяла на дату створення Товариства. 
13.          Скаржник стверджує, що судами першої та апеляційної інстанцій були порушені норми процесуального права, а саме статей 77, 236 ГПК України, оскільки суди встановили обставини, що мають суттєве значення, а саме виконання відповідачем своїх зобов`язань на підставі договору, акту приймання-передачі часток та платіжної інструкції № 0.0.3215214206.1 від 22.09.2023 про оплату вартості частки, які є недопустимими доказами (пункт 4 частини другої статті 287 ГПК України, пункт 4 частини третьої статті 310 ГПК України). 
14.          Відповідно до частини третьої статті 174 ГПК України, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому статтею 176 цього Кодексу.
15.          З огляду на зміст касаційної скарги та доданих до неї матеріалів, ураховуючи її відповідність вимогам параграфу 1 глави 2 Розділу IV ГПК України, Верховний Суд дійшов висновку, що підстави для залишення касаційної скарги без руху, повернення касаційної скарги чи відмови у відкритті касаційного провадження відсутні, тому відкриває касаційне провадження у справі з підстав, передбачених пунктами 1, 4 частини другої статті 287 ГПК України.
Керуючись нормами статей 234, 288, 290, 294, частини четвертої статті 197, пунктами 1, 4 частини другої статті 287, частини третьої статті 301 ГПК України, Верховний Суд
У Х В А Л И В:
1.          Відкрити касаційне провадження у справі № 910/16111/23 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Господарського суду міста Києва від 21.12.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 02.04.2024.
2.          Призначити до розгляду касаційну скаргу ОСОБА_1 у справі № 910/16111/23 на  23 липня 2024 року о 10:20 год у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань № 2 (кабінет № 209).
3.          Явка учасників справи в судове засідання не є обов`язковою. 
4.          Установити учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу з доказами надсилання копій відзиву та доданих до нього документів іншим учасникам справи, з урахуванням положень статті 42 ГПК України, до 08 липня 2024 року.
5.          Роз`яснити учасникам справи, що вони мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, в тому числі поза межами приміщення суду з  використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему 
6.          Повідомити Товариство з обмеженою відповідальністю "Інженерні програми" та його представників, що з 18 жовтня 2023 року введено в дію Закон від 29.06.2023 №3200-IX щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами (надалі - в ЄСІТС). Відповідно до статей 6, 42, 170, 242  ГПК України: 
-          адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, зареєстровані за законодавством України як юридичні особи, їх територіальні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи, зареєстровані за законодавством України, зобов`язані реєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС. Інші - реєструють свої електронні кабінети в добровільному порядку;
-          касаційна скарга, відзив на касаційну скаргу та будь-яка письмова заява, клопотання, заперечення повинні містити відомості про наявність або відсутність електронного кабінету. Особа, яка подає до суду процесуальний документ в електронній формі через електронний кабінет, звільняється від обов`язку зазначення таких відомостей;
-          особа, яка зареєструвала електронний кабінет, може подавати документи до суду в електронній формі виключно в ЄСІТС. Однак це не позбавляє її права на подання документів до суду в паперовій формі;
-          особа, яка подала касаційну скаргу в електронній формі, заяви по суті справи, клопотання має подавати до суду виключно в електронній формі, крім випадків, коли судом буде надано дозвіл на їх подання в паперовій формі;
-          учасникам справи, які мають електронний кабінет, суд надсилає всі судові рішення в електронній формі виключно в  ЄСІТС, що не позбавляє права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою;
-   в умовах воєнного чи надзвичайного стану у разі знеструмлення електромережі суду чи настання інших обставин, які унеможливлюють функціонування ЄСІТС, суд може вручати особі, яка зареєструвала електронний кабінет, будь-які документи у справах, в яких така особа бере участь, у паперовій формі;
-          Кодексом встановлені процесуальні наслідки звернення до суду особи без реєстрації електронного кабінету у вигляді залишення її документа без руху, його повернення або залишення без розгляду. Такі наслідки застосовуються судом також, якщо інтереси особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, представляє адвокат.
7.          Витребувати з Господарського суду міста Києва або Північного  апеляційного господарського суду матеріали справи № 910/16111/23.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуюча                                                                                          І. Кондратова

Судді                                                                                                    О. Баранець

                                                                                                             Н. Губенко
До уваги учасників судового процесу!
Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки   представників інших сторін.
Просимо дотримуватися процесуальних норм, виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу:
- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;
- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи, а за наявності такої потреби - повідомити про це суд. 
Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням підсистеми Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".
Звертаємо увагу на особливості розгляду справи в особливий період (на період дії правового режиму воєнного стану) та порядок дій учасників судового процесу під час сигналу "Повітряна тривога":
-          після надходження сигналу "Повітряна тривога" розгляд справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні, не здійснюється. У судовому засіданні буде оголошуватися перерва;  
-          розгляд справ відбудеться через 30 хвилин після відбою тривоги у порядку черговості відповідно до переліку справ, призначених до розгляду у відкритому судовому засіданні. У разі, якщо повітряна тривога триватиме після 15:00 год, судові справи будуть зняті з розгляду. Про дату, час і місце наступного судового засідання учасники справи будуть повідомлені ухвалою;
-          найближча до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду (вул. О. Копиленка, 6) захисна споруда, визначена Київською міською державною адміністрацією, для укриття населення під час сигналу "Повітряна тривога", розташована на: вул. Лейпцизька,2 (2-ий під`їзд). Захисними спорудами визначено також станції метро "Печерська" та "Арсенальна"; 
-          до повідомлення про закінчення повітряної тривоги заборонено пропуск учасників судового процесу на територію Верховного Суду;
-          якщо за об`єктивних обставин учасник справи не може прибути в судове засідання після відбою тривоги, рекомендовано подати клопотання про відкладення судового засідання з наведенням поважних причин або про проведення відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів. 

                                                                                                                    Касаційний господарський суд