ОКРЕМА ДУМКА

28 травня 2024 року 
м. Київ
cправа №  908/70/22 

Судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Білоуса В.В.,

за результатами касаційного провадження за касаційною скаргою
Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України",
на ухвалу Господарського суду Запорізької області 
від 29.06.2023 
у складі судді: Черкаського В.І.,
та постанову Центрального апеляційного господарського суду  
від 12.12.2023 
у складі колегії суддів: Чередка А.Є. (головуючий), Мороза В.Ф., Коваль Т.А.,

у справі за заявою
Товариства з обмеженою відповідальністю "Куликівське хлібоприймальне підприємство"
до Приватного підприємства "Бізон-Тех 2006",
про визнання банкрутом 

1. Постановою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 28.05.2024 у справі № 908/70/22 касаційну скаргу Акціонерного товариства "Державний експортно-імпортний банк України" (далі - АТ "Укрексімбанк", кредитор) залишено без задоволення.
Ухвалу Господарського суду Запорізької області від 29.06.2023 та постанову Центрального апеляційного господарського суду  від 12.12.2023 залишено без змін.
2. Відповідно до статті 34 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) питання, що виникають під час колегіального розгляду справи судом, вирішуються більшістю голосів суддів, головуючий голосує останнім.
При ухваленні рішення з кожного питання жоден із суддів не має права утримуватися від голосування та підписання рішення чи ухвали. Судді не мають права розголошувати міркування, що були висловлені у нарадчій кімнаті.

Суддя, не згодний з рішенням, може письмово викласти свою окрему думку. Про наявність окремої думки повідомляються учасники справи без оголошення її змісту в судовому засіданні. Окрема думка приєднується до справи і є відкритою для ознайомлення.

3. Предметом касаційного перегляду є ухвала Господарського суду Запорізької області від 29.06.2023 та постанова Центрального апеляційного господарського суду  від 12.12.2023 у цій справі за результатами розгляду кредиторських вимог АТ "Укрексімбанк" у сумі 236 372 918, 29 грн.

4. Мною, суддею Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Білоусом В.В., при винесенні постанови Касаційним господарським судом у складі Верховного Суду від 28.05.2024 у справі № 908/70/22 було висловлено окрему думку, суть якої полягає в такому.

5. АТ "Укрексімбанк" сформовано в системі "Електронний суд" заяву з грошовими вимогами до боржника на суму 240 489 118, 29 грн., згідно з якою кредитор також просив суд окремо внести до реєстру вимог кредиторів грошові вимоги банку, що забезпечені іпотекою майна боржника.
Грошові зобов`язання ПП "Бізон-Тех 2006" перед АТ "Укрексімбанк" виникли на підставі кредитних договорів №18-13КV0007 від 27.07.2018, №20-13КО0001 від 10.01.2020, а також забезпечувальних договорів за переліком

6. За результатом нового розгляду грошових вимог АТ "Укрексімбанк" ухвалою Господарського суду Запорізької області від 29.06.2023 (залишеною без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 12.12.2023) у справі № 908/70/22:
- заяву АТ "Укрексімбанк" на суму 236 372 918 грн. 29 коп. залишено без задоволення;
- відхилено вимоги АТ "Укрексімбанк" до боржника у розмірі 236 372 918 грн. 29 коп.;
- зобов`язано розпорядника майна внести окремо до реєстру вимог кредиторів відомості про майно боржника, яке є предметом застави згідно з відповідним державним реєстром. 

6.1. Відхиляючи при новому розгляді справи кредиторські вимоги АТ "Укрексімбанк" до боржника на суму 236 372 918,29 грн. суд виходив з того, що усі зобов`язання ПП "Бізон-Тех 2006", за якими АТ "Укрексімбанк" є кредитором, було передано за розподільчим балансом від 21.12.2021 до новоствореного ПП "БТ-22", внаслідок чого ПП "Бізон-Тех 2006" перестав бути боржником перед АТ "Укрексімбанк" і несе лише субсидіарну відповідальність за переданими зобов`язаннями, а кредитором не доведено настання у боржника субсидіарної відповідальності на час звернення банку з заявою з грошовими вимогами.

6.2. Судами на підставі розподільчого балансу від 21.12.2021 та акту від 10.01.2022 складеного ПП "Бізон-Тех 2006" та ПП "БТ -22" установлено, що ПП "БТ-22" прийняло від ПП "БІЗОН-ТЕХ 2006" зобов`язання перед АТ "Державний експортно-імпортний банк" (ідентифікаційний код 000321 12), які виникли (змінилися) та/чи забезпечувалися, зокрема, на підставі генеральної кредитної угоди № 18-13КG0003 від 27.07.2018, кредитних договорів № 18-13КV0007 від 27.07.2018 та № 20-13КО0001 від 10.01.2020, договору застави № 20-13ZM0001 від 19.06.2020, договором застави № 19-13ZZ0004 від 28.02.2019, іпотечним договором № 20-13ZІ0001 від 14.02.2020, іпотечним договором № 20-13ZІ0003 від 28.07.2020, іпотечним договором № 20-13ZІ0004 від 30.09.2020 (усі - із змінами та доповненнями).

7. Касаційний господарський суд у складі Верховного Суду залишаючи без змін ухвалу Господарського суду Запорізької області від 29.06.2023 та постанову Центрального апеляційного господарського суду  від 12.12.2023 у справі №908/70/22, зокрема, вказав на те, що:

до спірних правовідносин не підлягає застосуванню частина 1 статті 520 ЦК України;

для підтвердження правонаступництва в порядку виділу необхідним є встановлення судом обставин про завершення виділу відповідно до законодавства;

у разі виділу підприємств момент переходу майна та відповідних прав і обов`язків до нових підприємств - правонаступників визначається моментом підписання передавального акту або розподільчого балансу;

суди попередніх інстанцій дійшли вірних висновків, що в результаті виділу до ПП "БТ-22" перейшли зобов`язання перед заявником щодо сплати заборгованості за кредитними договорами, а саме: за генеральною кредитною угодою, яка складає: сума заборгованості за кредитом (основний борг): за кредитним договором від 27.07.2018 - 30 022 866,42 грн., за кредитним договором від 10.01.2020 - 177 361 823,60 грн. (162 174, 00 доларів США). Всього - 207 384 690, 02 грн.; проценти за користування кредитом: за кредитним договором від 27.07.2018 - 3 076 601, 43 грн., за кредитним договором від 10.01.2020 - 18 366 802, 17 грн. (8 764, 39 доларів США). Всього - 21 443 403, 60 грн.; комісія за управління кредитом: за кредитним договором від 27.07.2018 - 394 580, 79 грн., за кредитним договором від 10.01.2020 - 2 251 623, 08 грн. Всього - 2 646 203, 86 грн.; 3 % річних згідно із ст. 625 ЦК України за прострочення зобов`язань: за кредитним договором від 27.07.2018 - 225 867, 46 грн., за кредитним договором від 10.01.2020 - 1 093 517, 99 грн. Всього - 1 319 385, 45 грн.; інфляційні втрати: за кредитним договором від 27.07.2018 - 555 933, 86 грн., за кредитним договором від 10.01.2020 - 2 165 657, 42 грн. Всього - 2 721 591, 28 грн.; штраф за кредитним договором від 27.07.2018 - 96 624, 30 грн;

в силу частини 3 статті 109 ЦК України, ПП "Бізон-Тех 2006" несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями, які були передані за розподільчим балансом ПП "БТ-22";

АТ "Укрексімбанк" не доведено належними та допустимими доказами настання у ПП "Бізон-Тех 2006" субсидіарної відповідальності перед банком за зобов`язаннями ПП "БТ-22" в порядку статті 619 ЦК України.

8. Втім, вважаю рішення судів першої та апеляційної інстанції щодо відмови у визнанні заявлених АТ "Укрексімбанк" кредиторських вимог передчасними, з оглядом на наступне.

9. Відповідно до частини першої статті 109 ЦК виділом є перехід за розподільчим балансом частини майна, прав та обов`язків юридичної особи до однієї або кількох створюваних нових юридичних осіб.

9.1. Юридична особа, що утворилася внаслідок виділу, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями юридичної особи, з якої був здійснений виділ, які згідно з розподільчим балансом не перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Юридична особа, з якої був здійснений виділ, несе субсидіарну відповідальність за зобов`язаннями, які згідно з розподільчим балансом перейшли до юридичної особи, що утворилася внаслідок виділу. Якщо юридичних осіб, що утворилися внаслідок виділу, дві або більше, субсидіарну відповідальність вони несуть спільно з юридичною особою, з якої був здійснений виділ, солідарно.

9.2. Якщо після виділу неможливо точно встановити обов`язки особи за окремим зобов`язанням, що існувало у юридичної особи до виділу, юридична особа, з якої здійснено виділ, та юридичні особи, що були створені внаслідок виділу, несуть солідарну відповідальність перед кредитором за таким зобов`язанням (частини третя, четверта статті 109 ЦК).

9.3. Для виділу притаманна характерна ознака реорганізації - перехід майна, прав та обов`язків юридичної особи, що реорганізується, до її правонаступника. При цьому обсяг правонаступництва визначається тим майном, правами та обов`язками, які передаються за розподільчим балансом, тобто має місце парцелярне (часткове) правонаступництво. 

9.4. Отже, виділ є видом реорганізації, який не має наслідком припинення юридичної особи, яка реорганізується, оскільки остання залишається суб`єктом права, однак зі зменшеним обсягом майна, прав та/або обов`язків.

10. Така правова позиція висловлена Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 15.11.2023 у справі №918/119/21.

11. Я погоджуюся з викладеною Великою Палатою Верховного Суду позицією щодо суті виділу, втім вважаю, що у цій справі не було повною мірою досліджено передання під час виділу до ПП "БТ-22", окрім зобов`язань за кредитними договорами, товарів в обороті, - майна ПП "Бізон-Тех 2006", що є предметами забезпечення генеральної кредитної угоди № 18-13КG0003 від 27.07.2018, кредитних договорів № 18-13КV0007 від 27.07.2018 та № 20-13КО0001 від 10.01.2020.

12. Зобов`язання ПП "Бізон-Тех 2006" за кредитним договором перед АТ "Укрексімбанк" забезпечувалися іпотекою/заставою - нерухомим майном і товаром в обороті.

13. При виділі і створенні нового підприємства - ПП "БТ-22", ПП "Бізон-Тех 2006" передав за розподільним балансом і актом до нього до новоствореного підприємства зобов`язання за кредитним договором і тільки майно - товари в обороті яке виступало заставою/забезпеченням зобов`язань ПП "Бізон-Тех 2006", а нерухоме майно, яке забезпечувало ці ж кредитні зобов`язання, не передав.

14. Тобто відбулося за своєю сутністю переведення боргу на іншу особу без передання їй всього майна, зокрема нерухомого, яке забезпечувало кредитні зобов`язання ПП "Бізон-Тех 2006".

15. Окрім того, господарським судом відкрито провадження у справі про банкрутство ПП "Бізон-Тех 2006". Кодексом України з процедур банкрутства і зокрема статтею 45 передбачено строковість подання кредитором заяв у справу про банкрутство про визнання кредиторських вимог - 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство. Подання такої заяви в межах строку чи поза його межами впливатиме на те, чи кредитор матиме право голосу чи ні на загальних зборах чи зборах комітету кредиторів, на можливість прийняття важливих рішень цих органів кредиторів, на можливість переходу до інших процедур у банкрутстві боржника.

16. Конструкція статті 109 ЦК України не враховує того, що юридична особа, з якої здійснено виділ, перебуває у банкрутстві. Тому положення частини третьої статті 109 ЦК України про те, що особа з якої здійснено виділ - ПП "Бізон-Тех 2006" несе субсидіарну, додаткову відповідальність, в розмірі незадоволених вимог новоствореним, внаслідок виділу, підприємством - ПП "БТ-22", який (розмір) можна встановити після того як стане відомо в якому розмірі кредиторські вимоги погашені новоствореним підприємством, що може потребувати значного проміжку часу, що може призвести до позбавлення кредитора на реальний захист своїх прав у справі про банкрутство і погашення своїх грошових вимог у процедурах банкрутства.

17. Згідно частини шостої статті 64 КУзПБ погашення вимог забезпечених кредиторів за рахунок майна банкрута, що є предметом забезпечення, здійснюється в порядку, передбаченому цим Кодексом, позачергово.

18. Не передання боржником - ПП "Бізон-Тех 2006" за розподільним балансом, актом новоствореному, внаслідок виділу, підприємству - ПП "БТ-22" нерухомого майна, яке було предметом іпотеки і забезпечення зобов`язань за кредитним договором, разом із переданням обов`язків щодо повернення кредиту, інших платежів за кредитним договором, необхідність очікування визначення розміру субсидіарної відповідальності ПП "Бізон-Тех 2006" в порядку передбаченому статтею 109 ЦК України (кредиторські вимоги банку мінус розмір вимог погашених новоствореним, внаслідок виділу, підприємством - ПП "БТ-22"), неможливість у зв`язку з цим набути статусу кредитора у строк, передбачений статтею 45 КУзПБ може призвести до позбавлення банка можливості на позачергове погашення його кредиторських вимог за рахунок нерухомого майна банкрута - ПП "Бізон-Тех 2006", що є предметом застави, яке гарантовано йому частиною шостою статті 64 КУзПБ.

19. Відтак, вважаю що до спірних правовідносин мали б застосовуватися положення статті 520 ЦК України, які забороняють здійснювати заміну боржника у зобов`язанні іншою особою (переведення боргу), без згоди кредитора, якщо інше не передбачено законом.   

20. Судами першої і апеляційної інстанцій не з`ясовано і не встановлено чи погодив боржник з кредитором заміну боржника у зобов`язаннях за кредитним договором на іншу особу, чи можливе солідарне зобов`язання боржника і новоствореного, внаслідок виділу, підприємства, якщо такого погодження не було і боржник, передавши грошові зобов`язання за кредитним договором, не передав новоствореному підприємству нерухоме майно яке було предметом забезпечення зобов`язань. 

21. В разі встановлення судом, на підставі належних та допустимих доказів, що до новоствореної юридичної особи перейшли не всі активи ПП "Бізон-Тех 2006", мало б місце застосування статті 520 ЦК України, оскільки б фактично дії з виділу свідчили б про переведення боргу, що не можливо без згоди кредитора.
22. На моє переконання, ухвала Господарського суду Запорізької області від 29.06.2023 та постанова Центрального апеляційного господарського суду  від 12.12.2023  у цій справі не відповідають вимогам, передбаченим частиною першою статті 86, частинами першою та п`ятою статті 236 щодо повної та всебічної оцінки доказів, тому не можуть вважатися такими, що відповідають приписам статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод про право на справедливий суд. 
23. Відповідно до частини 3 статті 310 ГПК України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

24. За таких обставин вважаю, що ухвала Господарського суду Запорізької області від 29.06.2023 та постанова Центрального апеляційного господарського суду  від 12.12.2023  підлягали скасуванню, а справа № 908/70/22 направленню на новий розгляд до Господарського суду Запорізької області. 

Суддя Верховного Суду                                                            В.В. Білоус