УХВАЛА

29 січня 2024 року 
м. Київ

Справа №  336/44/18 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Багай Н. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац"

на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023 і рішення Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі

за позовом заступника керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Фонду державного майна України

до: 1) Міністерства аграрної політики та продовольства України, 2) ОСОБА_1 , 3) Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац",

за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Державного підприємства "Бердянське агроторгове підприємство",

про витребування майна,

ВСТАНОВИВ:

04.01.2024 до Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023 (повний текст складено 14.12.2023) і рішення Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі №   336/44/18. Вказана касаційна скарга була надіслана 29.12.2023 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 08.01.2024 для розгляду касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023 і рішення Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі №   336/44/18 визначено колегію суддів у складі: Багай Н. О. - головуючий, Дроботова   Т. Б., Чумак Ю. Я.

Перевіривши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац", Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення касаційної скарги без руху з огляду на таке. 

З 18.10.2023 введено в дію Закон України "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" від 29.06.2023 № 3200-IX (далі - Закон від 29.06.2023 № 3200-IX).

Одночасно із введенням в дію Закону від 29.06.2023 № 3200-IX внесені зміни до Господарського процесуального кодексу України (в тому числі до частин 6 - 8 статті 6, статей 42, 242, пункту 2 частини 2 статті 290, статей 291, 292 Господарського процесуального кодексу України).

Відповідно до частини 3 статті 3 Господарського процесуального кодексу України судочинство у господарських судах здійснюється відповідно до закону, чинного на час вчинення окремої процесуальної дії, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України у касаційній скарзі повинно бути зазначено повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові) (для фізичних осіб) особи, яка подає касаційну скаргу, її місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта (для фізичних осіб - громадян України), номери засобів зв`язку, адресу електронної пошти (за наявності), відомості про наявність або відсутність електронного кабінету (в редакції Закону від 29.06.2023 № 3200-IX).

Однак у поданій касаційній скарзі не зазначено відомостей про наявність або відсутність електронного кабінету у Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" та його представника - адвоката Лелікова Сергія Олеговича. Таким чином, касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 Господарського процесуального кодексу України.

Верховний Суд звертає увагу скаржника, що зазначення відомостей про наявність електронного кабінету в учасника справи від імені якого подається касаційна скарга сприяє обміну документів між іншими учасниками справи в електронній формі.

Крім того, відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Згідно з частиною 1 статті 4 зазначеного Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Як установлено Верховним Судом, позовну заяву заступник керівника Запорізької обласної прокуратури в інтересах держави в особі Фонду державного майна України подав у січні 2018 року, її предметом, з урахуванням заяви про зміну предмета позову від 18.11.2021 № 15/4-2092-17, є майнова вимога про витребування з чужого незаконного володіння у Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" нерухомого майна (реєстраційний номер 696844023101), розташованого по вулиці Базовій, 1а у місті Запоріжжі, а саме: прохідної літ. А інв. № 01031 загальною площею 46 мІ; складу літ. Б-2 інв. № 01017 загальною площею 495,5 мІ; складу літ. В інв. №   01029 загальною площею 274,5 мІ; складу літ. Г інв. № 01032 загальною площею 18,7 мІ; складу літ. Д-2 інв. № 01016 загальною площею 2018 мІ; майстерні літ.   Е інв. №   01030 загальною площею 78 мІ, вартістю 499 599,00 грн у власність держави в особі Фонду державного майна України.

Отже, предметом позову у цій справі є витребування з чужого незаконного володіння нерухомого майна вартістю 499 599,00 грн, що становить менше п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 01.01.2021 - 1   135   000,00   грн).

Однак у касаційній скарзі Товариство з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" зазначає, що вартість спірного нерухомого майна станом на 2020 рік становила 1   804   000,00 грн, докази чого подавалися ним до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду під час розгляду цієї справи. Оскільки касаційну скаргу подано безпосередньо до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, матеріали справи №   336/44/18 у Суду відсутні, це позбавляє можливості встановити наявність відповідних доказів.

Згідно з пунктом 2 частини 1 статті 163 Господарського процесуального кодексу України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. 

Відповідно до частини 1 статті 190 Цивільного кодексу України майном як особливим об`єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов`язки.

Відповідно до підпункту 1 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, що діяла на час подання заяви про зміну предмета позову) за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру судовий збір становив 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 установлено у розмірі 2   270,00   грн.

Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на час звернення з касаційною скаргою) за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 % ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Рішенням Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі №   336/44/18, залишеним без змін постановою Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023, позов задоволено.

Товариство з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" у касаційній скарзі просить скасувати постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023 і рішення Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі №   336/44/18 та ухвалити нове рішення про відмову у задоволенні позову.

Таким чином, звертаючись із касаційною скаргою, заявник мав сплатити  судовий збір, розрахований за формулою: вартість спірного нерухомого майна х 1,5 % х 200   %, де 1,5   % - ставка судового збору за подання позовної заяви майнового характеру, 200 % - ставка судового збору за подання касаційної скарги. 

Товариство з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" додало до касаційної скарги платіжну інструкцію від 27.12.2023 №   173 про сплату судового збору на суму 12   490,00   грн. Проте Верховний Суд не може дійти висновку, що судовий збір за подання касаційної скарги сплачено у встановленому законом розмірі у зв`язку з відсутністю відомостей щодо вартості спірного нерухомого майна, витребування якого є предметом спору.

Відповідно до частини 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, а також подана особою, яка відповідно до частини 6 статті 6 цього Кодексу зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддя постановляє відповідну ухвалу.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Товариству з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" необхідно:
- належним чином виконати вимоги пункту 2 частини 2 статті 290 Господарського процесуального кодексу України і надати суду касаційну скаргу в новій редакції із зазначеними у ній відомостями про наявність або відсутність електронного кабінету у скаржника та його представника - адвоката Лелікова Сергія Олеговича;
- подати до суду касаційної інстанції докази вартості спірного нерухомого майна та докази сплати судового збору за подання касаційної скарги в установленому законом порядку і розмірі, а саме у розмірі суми, розрахованої за формулою: вартість спірного нерухомого майна х 1,5 % х 200   %, за реквізитами, що зазначені на офіційному сайті Верховного Суду в розділі "Судовий збір" (у разі, якщо ця сума не відповідає сумі, сплаченій скаржником згідно з платіжною інструкцією від 27.12.2023 №   173).

У разі невиконання у встановлений законом строк вимог цієї ухвали касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржникові.

Крім того слід зазначити, що клопотання, викладене в прохальній частині поданої касаційної скарги, про зупинення виконання та дії постанови Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023 і рішення Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі №   336/44/18 поки не розглядається, оскільки вказану касаційну скаргу залишено без руху для усунення її недоліків.

Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд

УХВАЛИВ:

Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Базіс-Плац" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 23.11.2023 і рішення Господарського суду Запорізької області від 19.05.2023 у справі №   336/44/18 залишити без руху до 13.02.2024, але строк виконання цієї ухвали не може перевищувати десяти днів із дня вручення її скаржникові.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                                         Н. О. Багай

До уваги учасників судового процесу!
Згідно з новою редакцією частин 5 - 9 статті 6 Господарського процесуального кодексу України, яка чинна з 18.10.2023 відповідно до Закону України від 29.06.2023 № 3200-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо обов`язкової реєстрації та використання електронних кабінетів в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами" суд направляє судові рішення та інші процесуальні документи учасникам судового процесу до їхніх електронних кабінетів, вчиняє інші процесуальні дії в електронній формі із застосуванням Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи або її окремої підсистеми (модуля), що забезпечує обмін документами, в порядку, визначеному цим Кодексом, Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та/або положеннями, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).

Адвокати, нотаріуси, державні та приватні виконавці, арбітражні керуючі, судові експерти, органи державної влади та інші державні органи, органи місцевого самоврядування, інші юридичні особи реєструють свої електронні кабінети в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), що забезпечує обмін документами, в обов`язковому порядку.

Інші особи (це, зокрема, фізичні особи, у тому числі фізичні особи - підприємці) реєструють такі кабінети в добровільному порядку.

Процесуальні наслідки, передбачені Господарським процесуальним кодексом України у разі звернення до суду з документом особи, яка зобов`язана зареєструвати електронний кабінет, але не зареєструвала його, застосовуються судом також у випадках, якщо інтереси такої особи у справі представляє адвокат.

Разом з цим, суд вручає будь-які документи особі, яка зареєструвала електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі або її окремій підсистемі (модулі), у справах, в яких така особа бере участь, виключно в електронній формі шляхом їх направлення до електронного кабінету такої особи, що не позбавляє її права отримати копію судового рішення у паперовій формі за окремою заявою.

Такі учасники справи також мають можливість ознайомитися з матеріалами справи через Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему або її окрему підсистему (модуль).