УХВАЛА

25 березня 2024 року 
м. Київ

cправа №  910/4720/23 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Кібенко О.Р.

розглянувши матеріали касаційної скарги Політичної партії "Європейська солідарність" 
на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2023
та постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2024
у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ"
до Політичної партії "Європейська солідарність"
про стягнення 3 531 358,11 грн
та зустрічним позовом Політичної партії "Європейська солідарність"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ"
про внесення змін до договору,
В С Т А Н О В И В:
1.          Товариство з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ" звернулося до Господарського суду міста Києва з позовом до Політичної партії "Європейська солідарність" про стягнення 3 014 286,00 грн заборгованості по сплаті орендних платежів, 381 451,61 грн пені, 107 374,84 грн інфляційних втрат, 28 245,66 грн 3% річних.
2.          Політична партія "Європейська солідарність" подала зустрічну позовну заяву до Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ" з такими вимогами: п.6.1 договору на період дії воєнного стану в Україні не застосовується, внести зміни у п.6.2 договору оренди нежитлових приміщень від 15.10.2019 №к-206 шляхом викладення їх в такій редакції: "6.2. Загальна сума місячної орендної плати, яка підлягає сплаті орендарем за користування приміщеннями у період впродовж якого орендар позбавлений можливості повноцінно користуватись приміщеннями за цим договором, у період з 01.09.2022 до 31.03.2023 становить 100,00 грн".
3.          Господарський суд міста Києва рішенням від 16.11.2023, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2024, закрив провадження у справі №910/4720/23 в частині первісних позивних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ" до Політичної партії "Європейська солідарність" про стягнення 600,00 грн; в решті позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ" задовольнив; в задоволенні зустрічних позовних вимог відмовив.
4.          07.03.2024 Політична партія "Європейська солідарність" звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2024, у якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову про стягнення заборгованості за договором оренди у повному обсязі.
5.          Перевіривши матеріали касаційної скарги, Верховний Суд дійшов висновку про наявність підстав для залишення її без руху з огляду на таке.
6.          Частиною 2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) передбачено, що якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, передбачених ст.290 цього Кодексу, то така скарга залишається без руху.
7.          Відповідно до п.2 ч.2 ст.290 ГПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено відомості про наявність або відсутність електронного кабінету.
8.          Однак вказаних відомостей у касаційній скарзі щодо Політичної партії "Європейська солідарність" не зазначено.
9.          Відповідно до п.6 ч.2 ст.290 ГПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено вимоги особи, яка подає касаційну скаргу.
10.          Повноваження суду касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги визначені у ст.308 ГПК.
11.          У прохальній частині касаційної скарги скаржник просить скасувати рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2024 та ухвалити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позову про стягнення заборгованості за договором оренди у повному обсязі.
12.          Верховний Суд звертає увагу, що рішеннями судів попередніх інстанцій провадження у справі в частині первісних позивних вимог Товариства з обмеженою відповідальністю "Підприємство "Київ" до Політичної партії "Європейська солідарність" про стягнення 600,00 грн закрито, а в іншій частині - про стягнення зі скаржника 3 530 758,11 грн позов задоволено; в задоволенні зустрічного позову відмовлено. При цьому скаржник просить скасувати рішення суду першої інстанції та постанову суду апеляційної інстанції повністю, тобто фактично просить здійснити перегляд як первісних позовних вимог про стягнення 3 531 358,11 грн так і зустрічних позовних вимог. 
13.          При цьому скаржник не зазначає, яке рішення, враховуючи повноваження суду касаційної інстанції, останній повинен ухвалити щодо зустрічної позовної вимоги.
14.          Верховний Суд зазначає, що вимоги особи, яка подає касаційну скаргу, повинні бути повними та однозначними, тобто містити інформацію не лише про те, які судові рішення оскаржуються, а й про те, які повноваження суд касаційної інстанції повинен застосувати за результатами перегляду оскаржуваних рішень.
15.          Оскільки правильність оформлення касаційної скарги, її змісту та форми покладається саме на заявника касаційної скарги, Верховний Суд звертає увагу скаржника на необхідності уточнити/конкретизувати вимоги касаційної скарги.
16.          Також, відповідно до п.2 ч.4 ст.290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
17.          Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом "Про судовий збір".
18.          Згідно з ч.1 ст.4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
19.          Відповідно до ч.2 ст.4 Закону ставка судового збору за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
20.          Ставка судового збору, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви немайнового характеру, становила 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
21.          За подання касаційної скарги на рішення суду ставки судового збору встановлюються у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви (пп.5 п.2 ч.2 ст.4 Закону "Про судовий збір").
22.          Відповідно до ч.4 ст.6 Закону "Про судовий збір" якщо скаргу (заяву) подано про перегляд судового рішення в частині позовних вимог (сум, що підлягають стягненню за судовим рішенням), судовий збір за подання скарги (заяви) вираховується та сплачується лише щодо перегляду судового рішення в частині таких позовних вимог (оспорюваних сум).
23.          Враховуючи вимоги касаційної скарги (як було зазначено, скаржник просить переглянути рішення судів попередніх інстанцій повністю - як щодо первісних, так і щодо зустрічних позовних вимог), скаржник при її подачі повинен був сплатити судовий збір у розмірі 111 308,74 грн, розрахований таким чином: 
1)          за перегляд судових рішень в частині вимог за первісним позовом: 3 531 358,11 грн х 1,5% х 200% = 105 940,74 грн;
2)          за перегляд судових рішень в частині вимог за зустрічним позовом: 2 684 грн (1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01.01.2023) х 1 вимога немайнового характеру х 200% = 5 368 грн.
24.          Оскільки скаржник не надав документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку та розмірі, або документів, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону, то касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених п.2 ч.4 ст.290 ГПК.
25.          Враховуючи зазначене, Верховний Суд пропонує скаржнику уточнити вимоги касаційної скарги та здійснити оплату судового збору у відповідності до дійсних її вимог, докази чого надати Верховному Суду.
26.          Верховний Суд звертає увагу на те, що відповідно до приписів ГПК учасники справи, маючи намір добросовісної реалізації належного їм права на касаційне оскарження судового рішення, повинні забезпечити неухильне виконання вимог процесуального закону, зокрема, стосовно форми та змісту подання касаційної скарги.
27.          Враховуючи викладене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху.
28.          З огляду на залишення касаційної скарги без руху, клопотання про зупинення виконання (дії) оскаржуваних судових рішень та заперечення щодо цього клопотання залишаються без розгляду до усунення недоліків.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, ст.4 Закону "Про судовий збір", Верховний Суд
У Х В А Л И В:
1.          Касаційну скаргу Політичної партії "Європейська солідарність" на рішення Господарського суду міста Києва від 16.11.2023 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 05.03.2024 у справі №910/4720/23 залишити без руху.
2.          Надати Політичній партії "Європейська солідарність" строк для усунення недоліків протягом десяти днів з дня вручення ухвали.
3.          Роз`яснити Політичній партії "Європейська солідарність", що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали, скарга вважатиметься неподаною та буде повернута скаржнику.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Суддя                                                                                                    О. Кібенко