УХВАЛА

01 листопада 2023 року 
м. Київ

cправа №  910/18572/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Жукова С.В. - головуючого, Картере В.І., Огородніка К.М., 

розглянувши матеріали касаційної скарги ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022

у справі №910/18572/19
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Завод Стеко"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд"
про банкрутство, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 скасовано ухвалу Господарського суду міста Києва від 21.07.2022 у справі № 910/18572/19 та закрито провадження у справі № 910/18572/19 за заявою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича про покладення субсидіарної відповідальності за зобов`язаннями боржника (№ 01-32/67-01 від 28.01.2021, вх. № суду 01-20/777/22 від 31.01.2022).
До Верховного Суду надійшла касаційна скарга ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Д.А. (далі в тексті - Скаржник) на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 у справі №910/18572/19 , надіслана 07.03.2023 до Верховного Суду засобами поштового зв`язку до якої додано заяву про поновлення строку на касаційне провадження.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи     №   910/18572/19 визначено колегію суддів у складі: Жукова С.В. - головуючого, Картере В.І., Огородніка К.М., що підтверджується автоматизованого розподілу судової справи між суддями.
Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27 березня 2023 року відкладено розгляд питання про відкриття чи відмову у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Д.А. на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 у справі № 910/18572/19, повернення без розгляду касаційної скарги або залишення касаційної скарги без руху до надходження матеріалів справи до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду.
Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 14 червня 2023 року визнано неповажними підстави заяви про поновлення строку на касаційне оскарження, касаційну скаргу ліквідатора ТОВ "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича, яка подана на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 по справі № 910/18572/19 залишено без руху; надано ліквідатору ТОВ "ВР Білд" арбітражному керуючому Черненченку Денису Альбертовичу строк для усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, який становить 10 днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху; вказано ліквідатору   ТОВ "ВР Білд" арбітражному керуючому Черненченку Денису Альбертовичу усунути недоліки, встановлені в цій ухвалі у такий спосіб:
- подати клопотання/заяву про поновлення строку на касаційне оскарження у якому необхідно навести інші підстави для поновлення строку, аніж ті, що були зазначені у заяві, яка була додана до касаційної скарги.
Відповідно до частин третьої та сьомої статті 120 ГПК України виклики і повідомлення здійснюються шляхом вручення ухвали в порядку, передбаченому цим Кодексом для вручення судових рішень. Учасники судового процесу зобов`язані повідомляти суд про зміну свого місцезнаходження чи місця проживання під час розгляду справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання ухвала про повідомлення чи виклик надсилається учасникам судового процесу, які не мають офіційної електронної адреси, та за відсутності можливості сповістити їх за допомогою інших засобів зв`язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику, за останньою відомою суду адресою і вважається врученою, навіть якщо відповідний учасник судового процесу за цією адресою більше не знаходиться або не проживає.
Згідно з пунктом 4 частини шостої статті 242 ГПК України днем вручення судового рішення є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову отримати копію судового рішення чи відмітки про відсутність особи за адресою місцезнаходження, місця проживання чи перебування особи, повідомленою цією особою суд.
Таким чином, якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії направлено судом за належною адресою, тобто, повідомленою суду стороною, і повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то вважається, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії.
Ухвалу Верховного Суду від 14.06.2023 надіслано судом на дві адреси- адресу скаржника та адресу адвоката, що зазначені ним у касаційній скарзі.
Копія ухвали Верховного Суду від 14.06.2023 у справі №910/18572/19 про залишення касаційної скарги без руху була направлена 26.06.2023 на адресу представника скаржника - адвоката Ольмезова Володимира Анатолійовича, вказану у касаційній скарзі ( АДРЕСА_1 ), однак, 27.07.2023 поштове відправлення зазначеної ухвали повернулось на адресу Верховного Суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання".
З огляду на викладене, вказана копія ухвали Верховного Суду від 14.06.2023 у справі №910/18572/19 про залишення касаційної скарги без руху була направлена 11.08.2023 на адресу ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича, вказану у касаційній скарзі ( АДРЕСА_2 ), однак, 16.09.2023 поштове відправлення зазначеної ухвали також повернулось на адресу Верховного Суду з відміткою "за закінченням терміну зберігання".
Верховний Суд звертає увагу на те, що направлення листів рекомендованою кореспонденцією на дійсні адреси є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним. При цьому отримання зазначених листів адресатом перебуває поза межами контролю відправника, у цьому випадку суду.
При цьому суд враховує правову позицію Верховного Суду, викладену у постанові від 20.07.2021 у справі № 916/1178/20, де зазначено, що направлення листа рекомендованою кореспонденцією на дійсну адресу є достатнім для того, щоб вважати повідомлення належним, оскільки отримання зазначеного листа адресатом перебуває поза межами контролю відправника, а, у даному випадку, суду (близька за змістом правова позиція викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.04.2018 у справі № 800/547/17 (П/9901/87/18) (провадження № 11-268заі18), постановах Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 27.11.2019 у справі № 913/879/17, від 21.05.2020 у справі № 10/249-10/19, від 15.06.2020 у справі № 24/260-23/52-б, від 21.01.2021 у справі № 910/16249/19 та від 19.05.2021 у справі № 910/16033/20).
Також, суд враховує висновок, викладений у постанові Верховного Суду від 19.12.2022 у справі № 910/1730/22, згідно якого у разі якщо ухвалу про вчинення відповідної процесуальної дії або судове рішення направлено судом рекомендованим листом за належною поштовою адресою, яка була надана суду відповідною стороною, за відсутності відомостей у суду про наявність у такої сторони інших засобів зв`язку та/або адреси електронної пошти, необхідність зазначення яких у процесуальних документах передбачена статтями 162, 165, 258, 263, 290, 295 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України), і судовий акт повернуто підприємством зв`язку з посиланням на відсутність (вибуття) адресата, відмову від одержання, закінчення строку зберігання поштового відправлення тощо, то необхідно вважати, що адресат повідомлений про вчинення відповідної процесуальної дії або про прийняття певного судового рішення у справі (близький за змістом висновок викладено у постановах Верховного Суду від 12.04.2021 у справі № 910/8197/19, від 09.12.2021 у справі № 911/3113/20).
Разом з цим, Верховний Суд зауважує, що відповідно до статей 42, 43 ГПК України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Звернення з касаційною скаргою є суб`єктивною дією скаржника, який зацікавлений у касаційному перегляді судового рішення та залежить від його волевиявлення.
За приписами частин першої - четвертої статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Отже, Верховний Суд бере до уваги, що саме скаржник був ініціатором касаційного провадження, а тому звернувшись з касаційною скаргою у справі він є безпосередньо зацікавленим вчиняти дії з метою одержання інформації про хід та стан справи.
Відповідно до статті 2 Закону України "Про доступ до судових рішень" кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Усі судові рішення є відкритими та підлягають оприлюдненню в електронній формі.
Ухвала Верховного Суду від 14.06.2023 у справі №910/18572/19 була оприлюднена 20.06.2023 в Єдиному державному реєстрі судових рішень, інформація з якого вважається загальновідомою згідно із Законом України "Про доступ до судових рішень".
З 20.06.2022 було відновлено загальний доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень та роботу сервісу "Стан розгляду справ", який був обмежений у зв`язку з введенням воєнного стану на території України.
Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.
Сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див. mutatis mutandis, рішення у справах "Олександр Шевченко проти України" (Case of Aleksandr Shevchenko v. Ukraine) від 26.04.2007, № 8371/02 та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine ) від 14.10.2003, заява № 50966/99)).
Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989).
Скаржник, подавши касаційну скаргу, з метою добросовісного користування процесуальними правами учасника судового процесу згідно з вимогами статті 43 ГПК України, повинен був виявляти інтерес до відомого йому провадження, зокрема, щодо руху поданої ним скарги та результату розгляду її судом, а саме щодо усунення можливих недоліків касаційної скарги на стадії відкриття провадження у справі чи вчинення інших процесуальних дій, зокрема за даними Єдиного державного реєстру судових рішень або ознайомившись з матеріалами справи.
Частиною третьою статті 292 ГПК України визначено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.
Проте, станом на час постановлення цієї ухвали, ліквідатор ТОВ "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича наданим правом не скористався, недоліки поданої касаційної скарги на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 у справі №910/18572/19 в установлений строк не усунув.
Відповідно до абзацу 2 частини третьої статті 292 ГПК України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані неповажними, суд відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини першої статті 293 цього Кодексу.
Згідно з пунктом 4 частини першої статті 293 ГПК України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.
Відповідно до частини шостої статті 293 ГПК України копія ухвали про відмову у відкритті касаційного провадження разом з доданими до скарги матеріалами направляються особі, яка подавала касаційну скаргу, а копія касаційної скарги залишається в суді касаційної інстанції.
Враховуючи викладене, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ліквідатора ТОВ "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022 у справі № 910/18572/19.
Керуючись статтями 234, 235, пунктом 4 частини першої статті 293 Господарського процесуального кодексу України, Суд
У Х В А Л И В:
1. Відмовити у відкритті касаційного провадження у справі № 910/18572/19 за касаційною скаргою ліквідатора Товариства з обмеженою відповідальністю "ВР Білд" арбітражного керуючого Черненченка Дениса Альбертовича на постанову Північного апеляційного господарського суду від 29.11.2022. 
2. Копію цієї ухвали разом із касаційною скаргою та доданими до неї документами  надіслати скаржнику.
3. Копію касаційної скарги залишити в суді касаційної інстанції.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                       С.В. Жуков

Судді                                                                                В.І. Картере

                                                                                             К.М. Огороднік