ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2023 року 
м. Київ

cправа №  917/1891/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Студенець В.І. - головуючий, судді: Баранець О.М., Кролевець О.А.

за участю секретаря судового засідання: Натаріної О.О.

розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 

на рішення Господарського суду Полтавської області
(головуючий суддя - Ківшик О.В., судді: Ореховська О.О., Пушко І.І.)
від 21.09.2022
та постанову Східного апеляційного господарського суду
(головуючий суддя - Тихий П.В., судді: Гребенюк Н.В., Терещенко О.І.)
від 22.03.2023

у справі № 917/1891/21

за позовом ОСОБА_1 
до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1"
про визнання недійсними рішень загальних зборів ОСББ "Ватутинець-1", оформлених протоколом від 06.12.2020 року №3/2020,

за участю представників учасників справи:
позивача - не з`явилися
відповідача - не з`явилися

ВСТАНОВИВ:

ІСТОРІЯ СПРАВИ

1. Короткий зміст позовних вимог

1.1. ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1" (далі - ОСББ "Ватутинець-1"), в якому просив суд визнати недійсним рішення загальних зборів ОСББ "Ватутинець-1", оформлені протоколом від 06.12.2020 №3/2020. 

1.2. Позовні вимоги обґрунтовані відсутністю кворуму при проведенні спірних загальних зборів ОСББ "Ватутинець-1" та недотримання порядку повідомлення його як співвласника багатоквартирного житлового будинку про дату проведення загальних зборів та їх порядок денний. В обґрунтування зазначеного також стверджує, що загальна кількість співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_1 становить 64+262=326, загальна площа житлових та нежитлових приміщень у будинку становить 4137+13966,5=18103,5 кв.м, оскільки рішенням Господарського суду Полтавської області від 31.10.2019 у справі №917/971/19 - за позовом ОСОБА_2 до ОСББ "Чорновола 2б" за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ "Ватутинець-1" визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів Об`єднання співвласників 174-квартирного       будинку за адресою: АДРЕСА_2 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (код ЄДРПОУ 41248723, 36000, м. Полтава, вул. В.   Чорновола, 2б), а тому діяльність ОСББ "Ватутинець-1" розповсюджується на весь будинок. Внаслідок недотримання ініціативною групою ОСББ "Ватутинець-1" порядку повідомлення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів, на думку позивача, були порушені його права на участь в загальних зборах, добровільне волевиявлення та висловлення своєї думки з приводу порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку, в тому числі щодо спільного утримання майна багатоквартирного будинку.

2. Зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій

2.1. Рішенням Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 у задоволенні позовних вимог відмовлено.

2.2. Суд першої інстанції, відмовляючи у задоволенні позовних вимог, виходив з того, що позивачем не доведено порушення його права на участь у загальних зборах, а також порушення права на добровільне волевиявлення та висловлювання своєї думки з приводу порядку денного загальних зборів у багатоквартирному будинку.

Місцевим господарським судом встановлено, що позивач був присутній на зборах та голосував з питань порядку денного.

2.3. Додатковим рішенням Господарського суду Полтавської області від 12.10.2022 у справі №917/1891/21 суд стягнув з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Ватутинець-1" 15   330,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

2.4. Постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21 залишено без змін.

2.5. Суд апеляційної інстанції погодився із висновком місцевого господарського суду стосовно недоведеності позивачем порушення його прав з огляду на присутність останнього на загальних зборах та голосування ним особисто.

Також суд апеляційної інстанції закрив провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення  Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 у справі №917/1891/21, з огляду на те, що останнім не зазначено, яким саме чином оскаржуване рішення вирішує питання про його права та обов`язки, оскільки одне лише посилання на те, що він є власником квартири у будинку за адресою: АДРЕСА_1 , а отже і співвласником в розумінні статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", не може свідчити про вирішення судом питання щодо його прав та обов`язків.

2.6. Додатковою постановою Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2023 у справі №917/1891/21 стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСББ "Ватутинець-1" 7   000,00 грн витрат на професійну правничу допомогу.

3. Короткий зміст вимог касаційної скарги та узагальнений виклад позиції інших учасників справи

3.1. Не погоджуючись з рішенням Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 та постановою Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 у справі №917/1891/21, ОСОБА_1 подав касаційну скаргу, в якій просить оскаржувані рішення місцевого господарського суду та постанову суду апеляційної інстанції скасувати, прийняти нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

3.2. Підставою касаційного оскарження ОСОБА_1 визначив пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу України.

3.3. Відповідно до пункту 1 частини другої статті 287 Господарського  процесуального кодексу України підставою касаційного оскарження судових рішень є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку, якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку.

3.4. ОСОБА_1 підставою касаційного оскарження зазначив пункт 1 частини другої статті 287 Господарського процесуального кодексу  України, оскільки вважає, що судами попередніх інстанцій застосовано норми права без урахування висновків щодо їх застосування, викладених у постановах Верховного Суду від 01.02.2022 у справі №910/5179/20, від 04.02.2020 у справі №915/540/16, від 21.06.2023 у справі №916/3027/21, від 21.10.2021 у справі №910/15071/20.

Вказав, що наведені ним порушення не є формальними, а є саме такими, які в принципі унеможливлюють перевірку легітимності зборів та прийнятих на них рішень. 

До того ж зазначив, що суди попередніх інстанцій не спростували аргумент позивача стосовно участі у загальних зборах ОСББ "Ватутинець-1" частини співвласників ОСББ "Чорновола 2б", яке знаходиться в стані ліквідації, з огляду на те, що будинок один і той самий, як це було встановлено судовими рішеннями у справі №917/971/19.

Суди в оскаржуваних рішеннях не врахували пояснень, зокрема, стосовно того, що переважна більшість співвласників не голосувала та порядок денний був змінений. 

Також посилається на те, що судами попередніх інстанцій не досліджено у повному обсязі зібрані у справі докази та необґрунтовано відхилено клопотання про залучення до участі у справі третьої особи.

3.3. У відзиві на касаційну скаргу ОСББ "Ватутинець-1" проти вимог касаційної скарги заперечує та просить оскаржувані рішення судів попередніх інстанцій залишити без змін. Мотивуючи відзив об`єднання виходило з того, що доводи касаційної скарги спрямовані на переоцінку доказів судом касаційної інстанції, що не відповідає нормам Господарського процесуального кодексу України.

3.4. У запереченнях на відзив на касаційну скаргу ОСОБА_1 заперечив проти доводів, викладених у відзиві об`єднання, підтримав вимоги, викладені у касаційній скарзі та просив врахувати зазначене.

4. Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій

ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_3 загальною площею 73,6 кв.м, що підтверджується свідоцтвом про право власності, виданим Головним управлінням з питань житлово-комунального обслуговування населення від 06.12.2002 за №   854.       

При розгляді справи № 917/971/19 встановлено наступні факти:

Відповідно до акта Державної приймальної комісії від 28.12.1994, затвердженого рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради народних депутатів № 417 від 29.12.1994, прийнято в експлуатацію 200 кв. житловий будинок I та II черги (60 кв.) Житлово-будівельного кооперативу "Ватутинець" по вул. Куйбишева, 2б (на даний час згідно з розпорядженням голови Обласної державної адміністрації від 20.05.2016 №   207      зі змінами,      внесеними розпорядженням голови облдержадміністрації № 377 від 26.08.2016 - вул. Вячеслава Чорновола, 2б).

Згідно з актом Державної приймальної комісії від 19.12.2005, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради № 78 від 22.02.2006, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (62 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_1 .
За актом Державної приймальної комісії від 21.08.2006, затвердженим рішенням виконавчого комітету Полтавської міської ради № 270 від 25.08.2006, прийнято в експлуатацію багатоповерховий житловий будинок (110 кв.) з вбудовано-прибудованими приміщеннями обслуговування та торгівлі в АДРЕСА_1 .

13.12.2007 було здійснено державну реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1".

Згідно з пунктом 1.1 Статуту Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1", затвердженого загальними зборами об`єднання 12.11.2016, останнє створено власниками квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку        АДРЕСА_1 , відповідно до Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

В подальшому, відповідно до протоколу №   1 установчих зборів Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку за адресою : АДРЕСА_1 від 18.12.2016 ухвалено створити у 174-квартирному будинку за адресою АДРЕСА_1 об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (ОСББ) та затвердити його повну назву Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" і затвердити скорочену назву ОСББ "Чорновола 2б".

Також згідно з вказаним протоколом затверджено Статут об`єднання.

На підставі зазначеного рішення 31.03.2017 було проведено реєстрацію Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань за №1 588 102 0000 016209.

Однак, на момент прийняття рішення про створення ОССБ "Чорновола 2б" у багатоквартирному будинку за адресою: АДРЕСА_1 вже було створено і діяло ОСББ "Ватутинець-1".

З огляду на викладене, а також виходячи зі змісту імперативних положень Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", суд дійшов висновку, що друге ОСББ в цьому будинку не може бути створено.

Господарським судом Полтавської області 31.10.2019 винесено рішення у справі №917/971/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСББ "Чорновола 2б" за участю третьої особи без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСББ "Ватутнець-1" про визнання недійсним та скасування рішень, припинення юридичної особи. Даним рішенням, зокрема, визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу - Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (код ЄДРПОУ 41248723, 36000, м. Полтава, вул. В.   Чорновола, 2б).

Постановою Східного апеляційного господарського суду від 14.01.2020 та постановою Верховного суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 28.04.2020 значене рішення залишено без змін.

06.12.2020 відбулися загальні збори Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1" з порядком денним: 

1. Визначення порядку голосування на загальних зборах ОСББ "Ватутинець-1".

2. Обрання голови та секретаря зборів ОСББ "Ватутинець-1" та уповноваження їх підписати протокол у нотаріуса.

3. Про припинення повноважень голови правління ОСББ "Ватутинець-1" ОСОБА_4 , виключення його зі складу правління, звільнення та виключення відомостей про нього з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ "Ватутинець-1" без довіреності.

4. Перевибори правління ОСББ "Ватутинець-1".

5. Про обрання голови правління ОСББ "Ватутинець-1" ОСОБА_5 , включення відомостей про неї в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ "Ватутинець-1" без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Ватутинець-1".

На зборах було прийнято рішення, оформлені протоколом № 3/2020:

1. Обрати наступний порядок голосування: кожний співвласник (його представник) під час голосування має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності;

2. Обрати головою установчих зборів ОСОБА_5 (власницю кв. 2) та секретарем зборів ОСОБА_6 (власника кв. 11) та уповноважити їх щодо підписання протоколу Загальних зборів об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Ватутинець-1" № 3/2020 від 06 грудня 2020 року у нотаріуса;

3. Припинити повноваження голови правління ОСББ "Ватутинець-1" ОСОБА_4 згідно з пунктом 3.13 Статуту "Ватутинець-1", виключити його зі складу правління, звільнити з 15 грудня 2020 року та виключити відомості про ОСОБА_4 з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, як особу, яка мала право підпису від імені ОСББ "Ватутинець-1" без довіреності;

4. Переобрати правління та затвердити його у наступному складі: 1. ОСОБА_5 (власниця кв. 2), 2. ОСОБА_6 (власник кв. 11), 3. ОСОБА_7 (власник кв. 19), 4. ОСОБА_8 (власник кв. 39), 5. ОСОБА_9 (мешканець кв. 53), 6. ОСОБА_10 (власниця кв. 44), 7. ОСОБА_11 (мешканець кв. 28);

5. Обрати голову правління ОСББ "Ватутинець-1" ОСОБА_5 з 16 грудня 2020 року, включити відомості про ОСОБА_5 в Єдиний державний реєстр юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, як про керівника та особу, яка має право підпису від імені ОСББ "Ватутинець-1" без довіреності та уповноважити її подати документи для державної реєстрації змін до відомостей про ОСББ "Ватутинець-1".

З протоколу № 3/2020 від 06.12.2020 вбачається, що в загальних зборах від 06.12.2020 взяли участь особисто або через представників співвласники в кількості 46 осіб, що становить 71,87% від загальної кількості співвласників.

Відповідно до додатку №   1 до протоколу ОСОБА_1 голосував "за" з питань порядку денного зборів №   1, №   2, №   4 та "проти" з питань порядку денного №   3 та №   5. 

Вважаючи свої права порушеними, зокрема, недотриманням ініціативною групою ОСББ "Ватутинець-1" порядку повідомлення усіх співвласників будинку про проведення загальних зборів та відсутністю кворуму при прийнятті рішення, позивач звернувся із позовом до суду.

5. Оцінка аргументів учасників справи і висновків судів першої та апеляційної інстанцій з посиланням на норми права, якими керувався Суд

5.1. Відповідно до частини першої статті 300 Господарського процесуального кодексу України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.

5.2. Згідно зі статтею 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

5.3. Відповідно до частин першої та другої статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

5.4. Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено статтею 16 цього Кодексу. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються. Наявність права на пред`явлення позову не є безумовною підставою для здійснення судового захисту, а лише однією з необхідних умов реалізації права, встановленого вищевказаними нормами.

5.5. Аналіз наведених норм свідчить про те, що підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, котрій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.

Порушенням є такий стан суб`єктивного права, за якого воно зазнало протиправного впливу з боку правопорушника, внаслідок чого суб`єктивне право особи зменшилось або зникло як таке. Порушення права пов`язане з позбавленням можливості здійснити, реалізувати своє право повністю або частково.

Водночас Верховний Суд наголошував, що вказаний вище підхід є загальним і може застосовуватись при розгляді будь-яких категорій спорів, оскільки недоведеність порушення прав, за захистом яких було пред`явлено позов, у будь-якому випадку є підставою для відмови у його задоволенні.

Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) відкрито провадження у справі, належним позивачем.

Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене статтею 55 Конституції України, статтею 4 Господарського процесуального кодексу України право на судовий захист, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.

Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.

Оцінка предмету заявленого позову, а відтак наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.

Для визнання недійсними рішень загальних зборів необхідно встановити факт порушення цим рішенням прав та законних інтересів співвласників об`єднання. Також суд повинен у кожному конкретному випадку оцінити характер порушення, враховуючи баланс інтересів як позивача, так і інших співвласників  ОСББ.

Верховний Суд констатує, що інтереси окремого власника можуть не збігатися з інтересами інших співвласників багатоквартирного будинку. Тому, вирішуючи питання щодо визнання недійсними рішення загальних зборів, суди мають враховувати баланс інтересів усіх співвласників та самого ОСББ, уникати зайвого втручання в питання діяльності ОСББ, які вирішуються загальними зборами співвласників.

Крім того, невідповідність вимогам закону рішення, ухваленого з одного питання порядку денного загальних зборів, не має наслідком недійсності інших рішень або всіх рішень в цілому, прийнятих на загальних зборах. У кожному конкретному випадку суд має перевіряти наявність підстав для визнання недійсним рішення, ухваленого щодо кожного питання порядку денного загальних зборів, якщо не було встановлено безумовних підстав для визнання недійсними рішень.

5.6. Позивач, звертаючись із позовом до суду, свої вимоги обґрунтовував тим, що у прийнятті рішення на загальних зборах брали участь лише 14,11% (46 осіб) від загальної кількості співвласників, тоді як загальна кількість співвласників у багатоквартирному будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 становить 326 осіб. Тобто позивач зазначив про відсутність кворуму, необхідного для прийняття рішення.

Так, позивач у позовній заяві зазначив, що в межах справи №917/971/19, при розгляді якої брало участь ОСББ "Ватутинець-1" в якості третьої особи без самостійних вимог на предмет спору, було встановлено, що в одному багатоквартирному будинку в порушення вимог Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" діяло два об`єднання співввласників.
В зв`язку з зазначеним, Господарським судом Полтавської області 31.10.2019 винесено рішення у справі №917/971/19, підтримане судами апеляційної та касаційної інстанцій, яким, зокрема, визнано недійсним рішення, оформлене протоколом №1 установчих зборів об`єднання співвласників 174-квартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 , від 18.12.2016; припинено юридичну особу Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Чорновола 2б" (код ЄДРПОУ 41248723, 36000, м. Полтава, вул. В.   Чорновола, 2б).

На переконання позивача, оскільки щодо ОСББ "Чорновола 2б" прийнято рішення про його припинення, а положення Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" надає право на участь в об`єднанні всіх співвласників, то у прийнятті рішень на загальних зборах, проведених ОСББ "Ватутинець-1" 06.12.2020, мали брати участь всі співвласники багатоквартирного будинку АДРЕСА_4 , а не тільки співвласники з 1 по 64 квартиру. При цьому позивач зазначив, що ініціативною групою недотримано порядку повідомлення усіх співвласників багатоквартирного будинку про проведення зборів, що є свідченням неправомірності прийнятих рішень.

5.7. Частиною другою статті 382 Цивільного кодексу України передбачено, що усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку.

Відповідно до статті 385 Цивільного кодексу України власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку (будинках) для забезпечення експлуатації такого будинку (будинків), користування квартирами та нежитловими приміщеннями та управління, утримання і використання спільного майна багатоквартирного будинку (будинків) можуть створювати об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (будинків).

5.8. Відповідно до статті 1 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" багатоквартирний будинок - житловий будинок, в якому розташовано три чи більше квартири; співвласником багатоквартирного будинку є власник квартири або нежитлового приміщення у багатоквартирному будинку; управління багатоквартирним будинком - вчинення співвласниками багатоквартирного будинку дій щодо реалізації прав та виконання обов`язків співвласників, пов`язаних з володінням, користуванням і розпорядженням спільним майном багатоквартирного будинку.

Частиною другою статті 4 Закону України "Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку" визначено, що власники квартир та нежитлових приміщень є співвласниками спільного майна багатоквартирного будинку.

5.9. Правові та організаційні засади створення, функціонування, реорганізації та ліквідації об`єднань власників жилих та нежилих приміщень багатоквартирного будинку, захисту їхніх прав та виконання обов`язків щодо спільного утримання багатоквартирного будинку визначені Законом України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку".

За приписами статті 1 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" об`єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - об`єднання) - юридична особа, створена власниками квартир та/або нежитлових приміщень багатоквартирного будинку для сприяння використанню їхнього власного майна та управління, утримання і використання спільного майна; співвласники багатоквартирного будинку (далі - співвласники) - власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку.

Відповідно до частин першої, четвертої статті 4 Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна, забезпечення своєчасного надходження коштів для сплати всіх платежів, передбачених законодавством та статутними документами. Основна діяльність об`єднання полягає у здійсненні функцій, що забезпечують реалізацію прав співвласників на володіння та користування спільним майном співвласників, належне утримання багатоквартирного будинку та прибудинкової території, сприяння співвласникам в отриманні житлово-комунальних та інших послуг належної якості за обґрунтованими цінами та виконання ними своїх зобов`язань, пов`язаних з діяльністю об`єднання.

Отже, Закон визначає об`єднання співвласників багатоквартирного будинку як юридичну особу, створену власниками для сприяння використання їх власного майна, управління, утримання і використання неподільного та загального майна.

Згідно із статтею 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" органами управління об`єднання є загальні збори співвласників, правління, ревізійна комісія об`єднання.

Вищим органом управління об`єднання є загальні збори.

Загальні збори скликаються і проводяться в порядку, передбаченому цим Законом для установчих зборів, правлінням об`єднання або ініціативною групою з не менш як трьох співвласників.

Загальні збори скликаються не рідше одного разу на рік.

Рішення загальних зборів, прийняте відповідно до статуту, є обов`язковим для всіх співвласників.

Рішення загальних зборів оприлюднюється. У передбачених статутом або рішенням загальних зборів випадках воно може бути надане співвласникам під розписку або направлене поштою (рекомендованим листом).

Співвласники мають право знайомитися з рішеннями (протоколами) загальних зборів, затвердженими такими рішеннями документами та робити з них копії.

Рішення загальних зборів може бути оскаржене в судовому порядку.

Кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Якщо одна особа є власником квартир (квартири) та/або нежитлових приміщень, загальна площа яких становить більш як 50 відсотків загальної площі всіх квартир та нежитлових приміщень багатоквартирного будинку, кожний співвласник має один голос незалежно від кількості та площі квартир або нежитлових приміщень, що перебувають у його власності.

Статутом об`єднання може бути встановлено інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Рішення про визначення переліку та розмірів внесків і платежів співвласників, порядок управління та користування спільним майном, передачу у користування фізичним та юридичним особам спільного майна, а також про реконструкцію та капітальний ремонт багатоквартирного будинку або зведення господарських споруд вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало не менш як дві третини загальної кількості усіх співвласників, а в разі якщо статутом не передбачено прийняття таких рішень, - більшістю голосів. З інших питань рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосувало більше половини загальної кількості співвласників.

5.10. Відповідно до пункту 3.7 статуту кожний співвласник (його представник) під час голосування має кількість голосів, пропорційну до частки загальної площі квартири або нежитлового приміщення співвласника у загальній площі всіх квартир та нежитлових приміщень, розташованих у багатоквартирному будинку. Загальні збори можуть встановити інший порядок визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах.

Пунктом 3.8 статуту передбачено, що рішення на загальних зборах приймаються шляхом відкритого поіменного голосування. Рішення вважається прийнятим, якщо за нього проголосували більше 50% загальної кількості всіх співвласників.

5.11. Верховний Суд у постановах від 21.10.2021 у справі №910/15071/20, від 06.09.2021 у справі №916/3074/20, в тому числі і посилається скаржник, за позовами співвласника багатоквартирного будинку до ОСББ щодо оскарження рішення загальних зборів ОСББ зазначив, що виключно встановлення окремих порушень під час скликання та проведення загальних зборів учасників юридичних осіб не призводить до обов`язкового визнання недійсним рішення таких зборів.

Верховний Суд у зазначених постановах вказав, що безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів є: прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення; прийняття загальними зборами рішень з питань, не включених до порядку денного загальних зборів.

При цьому, колегія суддів враховує, що Закон України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" (в редакції, чинній на момент проведення загальних зборів) не визначає кворуму загальних зборів - найменшої кількості співвласників зборів, необхідної для визнання таких зборів правомочними приймати рішення з питань порядку денного, а встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів, що рахується від загальної кількості всіх співвласників. Тобто частина чотирнадцята статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" встановлює кількість голосів співвласників, необхідних для прийняття рішень з питань порядку денного загальних зборів.  Подібний висновок зроблено Верховним Судом у справах №914/596/22, №916/3278/21.

Проте, розглядаючи спір про   визнання недійсними рішень загальних зборів, суди попередніх інстанцій констатували лише факт не доведення позивачем порушення оспорюваним рішенням прав позивача з огляду на те, що позивач був присутній на зборах та голосував з питань порядку денного. Поряд з цим оскаржувані судові рішення не містять обґрунтованого відхилення доводів позивача, викладених у позові в якості підстави щодо встановлення дійсної кількості співвласників об`єднання відповідно до вимог Закону та, відповідно, кількості голосів необхідних для прийняття рішення, оскільки у разі встановлення порушень при прийнятті рішень загальними зборами, зазначене є безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів. 

Не надали суди належної оцінки доводам позивача стосовно участі в управлінні багатоквартирним будинком всіх співвласників будинку за адресою АДРЕСА_1 у відповідності до положень статей 4, 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", оскільки участь в управлінні будинком не ставиться в залежність від будь-яких додаткових умов, а положення Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку" надає право на участь в об`єднанні всіх співвласників та в силу цього ж Закону об`єднання створюється для забезпечення і захисту прав всіх співвласників та дотримання їхніх обов`язків, належного утримання та використання спільного майна.

Не вбачається із оскаржуваних рішень, що судами попередніх інстанцій належним чином досліджувався додаток до протоколу загальних зборів щодо результатів голосування по питаннях порядку денного загальних зборів, оскільки долучена до матеріалів справи копія додатку не містить доказів на предмет того, як голосували власники квартир з 33 по 43, та чи були вони присутні, оскільки беручи до уваги зазначений додаток, в ньому зафіксовано присутність/відсутність співвласників на зборах.

При цьому, суди першої та апеляційної інстанції, застосовуючи принцип добросовісності щодо поведінки співвласників багатоквартирного будинку, за яким особа, яка голосувала «за» відповідні питання порядку денного зборів ОСББ, не може в подальшому заперечувати у суді дійсність цього рішення, залишили поза увагою встановлення результатів голосування співвласників та вирішення питання чи є достатнім кількість голосів для прийняття відповідних рішень. 

Зазначене відповідає правовій позицій, викладеній у постанові Великої Палати Верховного Суду від 01.02.2022 у справі №910/5179/20, на яку посилається скаржник.

Не надано судами попередніх інстанцій правової оцінки доводам позивача стосовно відмінності заявленого у повідомленні порядку денного до того, що був зазначений у протоколі загальних зборів ОСББ "Ватутинець-1", зокрема по питаннях про припинення повноважень діючого голови правління та перевибори правління ОСББ.

З наведеного слідує, що суди першої та апеляційної інстанцій не вчинили відповідних процесуальних дій в межах визначеної законом його компетенції, для встановлення всіх обставин справи та перевірки належними, допустимими і достовірними доказами, які подані сторонами та містяться в матеріалах справи. 

Відповідно до статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).

Відхиляючи будь-які доводи сторін чи спростовуючи подані стороною докази, суд має у мотивувальній частині рішення навести правове обґрунтування і ті доведені фактичні обставини, з огляду на які ці доводи або докази не взято до уваги судом. Викладення у рішенні лише доводів та доказів сторони, на користь якої приймається рішення, є порушенням вимог норм процесуального права щодо рівності всіх учасників судового процесу перед законом і судом та не відповідає вимогам пункту 3 частини першої статті 282 Господарського процесуального кодексу України.

Таким чином, суд зобов`язаний надати оцінку кожному належному, допустимому та достовірному доказу, які містяться в матеріалах справи, а також визначити певну сукупність доказів, з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, що дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування.

Відповідно до статті 236 Господарського процесуального кодексу України законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.

З огляду на зазначене та зважаючи на те, що до повноважень Верховного Суду не входить дослідження доказів, встановлення фактичних обставин справи або їх переоцінка та враховуючи, що вирішення спору, що розглядається в цій справі, залежить від встановлення кількості голосів необхідних для прийняття рішення зборами ОСББ "Ватутинець-1", з урахуванням положень частини тринадцятої статті 10 Закону України "Про об`єднання співвласників багатоквартирного будинку", пункту 3.7 статуту (щодо порядку визначення кількості голосів, що належать кожному співвласнику на загальних зборах), положень частини чотирнадцятої статті 10 зазначеного Закону, пункту 3.8 статуту (щодо прийняття рішення більшістю голосів), судові рішення судів попередніх інстанцій підлягають скасуванню з передачею справи на новий розгляд.

6. Висновки за результатами розгляду касаційної скарги

6.1. Відповідно до пункту 2 частини першої статті 308 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції за результатами розгляду касаційної скарги має право скасувати судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій повністю або частково і передати справу повністю або частково на новий розгляд, зокрема за встановленою підсудністю або для продовження розгляду.

6.2. Згідно з частиною третьою статті 310 Господарського процесуального кодексу України підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.

6.3. Беручи до уваги те, що суди попередніх інстанцій порушили норми процесуального права, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, оскільки не дослідили всі зібрані у справі докази та не надали їм належної оцінки, а у Верховного Суду відсутня процесуальна можливість з`ясувати дійсні обставини справи, що перешкоджає ухвалити нове рішення у справі, то це є підставою для скасування судових рішень та передання справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

6.4. Під час нового розгляду судам слід взяти до уваги викладене, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного та об`єктивного встановлення обставин справи, прав та обов`язків сторін, належним чином дослідити наявні в матеріалах справи докази згідно з вимогами статті 86 Господарського процесуального кодексу України. Залежно від встановленого та відповідно до вимог чинного законодавства, вирішити спір.

6.5. Крім того, у зв`язку із скасуванням оскаржуваних судових рішень, колегія суддів вважає наявними правові підстави в силу положень частини другої статті 126 та частини четвертої статті 129 Господарського процесуального кодексу України також для скасування додаткового рішення Господарського суду Полтавської області від 12.10.2022 та додаткової постанови Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2023 у справі №917/1891/21, оскільки витрати на правничу допомогу так як і судовий збір розподіляються за результатами вирішення спору по суті, тобто ухвалення рішення щодо позовних вимог, яке на даний час відсутнє. При цьому колегія суддів враховує, що додаткове рішення та додаткова постанова є невід`ємною частиною рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022 та постанови Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023.

У разі скасування  рішення у справі ухвалене додаткове рішення втрачає силу. Зазначені висновки узгоджуються із правовою позицією Великої палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 05.07.2023 у справі №904/8884/21. 

7. Судові витрати

7.1. Оскільки суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат відповідно до частини чотирнадцятої статті 129 Господарського процесуального кодексу України судом касаційної інстанції не здійснюється.

У цьому ж випадку та відповідно до вимог частини чотирнадцятої статті 129 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції зазначає про відсутність правових підстав для відшкодування витрат на професійну правничу допомогу за заявою ОСББ "Ватутинець-1".

Керуючись статтями 236, 238, 240, 300, 301, 308, 310, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 

П О С Т А Н О В И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

2. Рішення Господарського суду Полтавської області від 21.09.2022, додаткове рішення Господарського суду Полтавської області від 12.10.2022, постанову Східного апеляційного господарського суду від 22.03.2023 та додаткову постанову Східного апеляційного господарського суду від 19.04.2023 у справі №917/1891/21 скасувати, а справу направити на новий розгляд до Господарського суду Полтавської області.

3. Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                                                В. Студенець

Судді                                                                                                            О. Баранець

                                                                                                                     О. Кролевець