УХВАЛА

28 вересня 2023 року 
м. Київ

cправа №  917/1855/21 
Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду: 
Бакуліної С. В. (доповідач), 
розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури 
на постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 (головуючий суддя - Тарасова І.В., судді: Пуль О.А., Шевель О.В.)
у справі  №917/1855/21
за позовом заступника керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі органу уповноваженого державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах: Виконавчий комітет Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Комбінат виробничих підприємств" 
про стягнення 5 622 588,74 грн,
ВСТАНОВИВ:
Заступник керівника Полтавської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області звернувся до Господарського суду Полтавської області з позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Комбінат виробничих підприємств" про стягнення заборгованості за договором від 06.05.2019 №02-49/50 про пайову участь (внесок) у створенні та розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області в сумі 5 270 003,88 грн та 352 584,86 грн пені за період з 01.01.2021 по 30.06.2021.
Господарський суд Полтавської області рішенням від 21.03.2023 у справі №917/1855/21 позов задовольнив повністю. Стягнув з Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Комбінат виробничих підприємств" на користь Виконавчого комітету Щербанівської сільської ради Полтавського району Полтавської області основний борг в розмірі 5 270 003,88 грн, 352 584,86 грн пені та витрати зі сплати судового збору у розмірі 84 338,83 грн.
Східний апеляційний господарський суд постановою від 17.08.2023 рішення Господарського суду Полтавської області від 21.03.2023 у справі №917/1855/21 скасував; прийняв нове рішення; в позові відмовив; стягнув з Полтавської обласної прокуратури на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Будівельна компанія "Комбінат виробничих підприємств"  витрати на сплату судового збору за подання апеляційної скарги в розмірі 126 508,25 грн.
Заступник керівника Харківської обласної прокуратури (далі також прокуратура) звернувся 18.09.2023 (згідно з даними на поштовому конверті) до Верховного Суду з касаційною скаргою, в якій просить скасувати постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 та залишити в силі рішення Господарського суду Полтавської області від 21.03.2023 у справі №917/1855/21.
Перевіривши матеріали касаційної скарги, Суд вважає за необхідне залишити її без руху з огляду на таке.
Виходячи з норми частини другої статті 292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК), у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, вона залишається без руху.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 290 ГПК у касаційній скарзі повинно бути зазначено підставу (підстави), на якій (яких) подається касаційна скарга з визначенням передбаченої (передбачених) статтею 287 цього Кодексу підстави (підстав).
Відповідно до пункту 1 частини першої статті 287 ГПК учасники справи, а також особи, які не брали участі у справі, якщо суд вирішив питання про їхні права, інтереси та (або) обов`язки, мають право подати касаційну скаргу на рішення суду першої інстанції після апеляційного перегляду справи та постанову суду апеляційної інстанції, крім судових рішень, визначених у частині 3 цієї статті.
Пунктами першим та третім частини другої статті 287 ГПК  передбачено, що підставами касаційного оскарження судових рішень, зазначених у пунктах 1, 4 частини першої цієї статті, є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права у випадку якщо суд апеляційної інстанції в оскаржуваному судовому рішенні застосував норму права без урахування висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного у постанові Верховного Суду, крім випадку наявності постанови Верховного Суду про відступлення від такого висновку; якщо відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах.
Обґрунтовуючи підстави касаційного оскарження, заступник керівника Харківської обласної прокуратури посилається на пункт 1 частини другої статті 287 ГПК, зазначаючи, що, приймаючи оскаржувану постанову, судом апеляційної інстанції не враховано правових висновків Верховного Суду, викладених в постановах: (1) від 09.03.2023 у справі №917/1854/21 щодо застосування частини п`ятої статті 30 та статті 40 Закону України  "Про регулювання містобудівної діяльності" (чинних на час виникнення спірних правовідносин), статей 204, 629 Цивільного кодексу України; (2) від 14.11.2018 у справі 2-1383/2010, від 23.01.2019 у справі №355/385/17, від 11.04.2018 у справі №367/7598/15-ц, від 25.06.2020 у справі №924/233/18 стосовно застосування статей 13, 79, 86, частини п`ятої статті 236 ГПК. Водночас скаржник зазначає, що оскільки правовідносини у зазначених прокурором справах та у справі №917/1855/21 не є подібними, відповідно до вимог пункту 3 частини другої статті 287 ГПК підставою оскарження у даній справі у тому числі є  відсутність висновку Верховного Суду щодо питання застосування норми права у подібних правовідносинах. 
Так, якщо підставою для відкриття касаційного провадження скаржник вважає наявність випадку, передбаченого пунктом 3 частини другої статті 287 ГПК, він повинен зазначити конкретну норму права / норми права, висновок щодо застосування якої необхідно зробити Верховному Суду.
Разом з тим, скаржником не в повній мірі дотримано вимоги пункту 5 частини другої статті 290 ГПК, оскільки в касаційній скарзі скаржником не наведено відповідної норми / норм права щодо застосування якої відсутній висновок Верховного Суду, єдину практику застосування якої (яких) необхідно сформувати.
У зв`язку з вищенаведеним, Верховний Суд дійшов висновку про залишення касаційної скарги без руху відповідно до частини другої статті 292 ГПК. 
Способом усунення недоліків касаційної скарги заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 у справі №917/1855/21 є викладення касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства.
Крім того, відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено у Законі України "Про судовий збір".
Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір"  ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Як убачається з касаційної скарги, прокуратура не погоджується з судовим рішенням апеляційної інстанції, яким скасовано рішення Господарського суду Полтавської області від 21.03.2023 та відмовлено у задоволенні позовних вимог щодо стягнення боргу в розмірі 5 270 003,88 грн та 352 584,86 грн пені.
Підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" унормовано, що за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду судовий збір встановлений у розмірі 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
З урахуванням викладеного при поданні касаційної скарги мав бути сплачений судовий збір у сумі 168 677,66 грн (5 622 588,74 - загальна сума позовних вимог х 1,5%) х 200 % (ставка).
Скаржником до касаційної скарги додано платіжну інструкцію від 06.09.2023 №2081 про сплату судового збору у розмірі 9     924,00 грн, тобто в меншому розмірі, ніж встановлено законом.
Згідно з приписами частин першої та другої статті 9 Закону "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу Інтернет у режимі реального часу (частина перша статті 6 Закону "Про судовий збір").
Правління Національного банку України постановою від 29.07.2022 № 163 затвердило Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), яка визначає порядок ініціювання та виконання платіжних операцій за рахунками користувачів платіжних послуг, які відкриті в надавачів платіжних послуг з обслуговування рахунку; обов`язкові реквізити платіжної інструкції, вимоги щодо їх заповнення; порядок виконання надавачами платіжних послуг заходів щодо арешту коштів на рахунках користувачів. Вимоги цієї Інструкції поширюються на ініціаторів, надавачів платіжних послуг і обов`язкові для виконання ними.
Із пункту 37. Інструкції вбачається, що одним із обов`язкових реквізитів платіжної інструкції є "Призначення платежу".
Пункт 41. Інструкції визначає, що платник заповнює реквізит "Призначення платежу" платіжної інструкції так, щоб надавати отримувачу коштів повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється платіжна операція. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.
Слід зауважити, що на офіційному вебсайті Верховного Суду (https://supreme.court.gov.ua/supreme/) в розділі "судовий збір" зазначено приклад заповнення графи "Призначення платежу" в платіжному документі.
Повною інформацією для ідентифікації касаційної скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та судове рішення (з датою), що оскаржується.
Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що згідно з відомостями, які розміщенні в розділі призначення платежу, доданої платіжної інструкції від 06.09.2023 №2081, судовий збір сплачено: "101 Суд.збір за под.касац.скарги Чугуїв.окр.пр-ри Харків.обл.на п.САГС від 07.08.23,р.ГСХО від 28.11.22 у спр.№922/872/22; Верх.суд.;0901010;2800;
Водночас у доданій платіжній інструкції від 06.09.2023 №2081 про сплату судового збору за подання касаційної скарги на постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 у сумі 9     924,00 грн у справі №917/1855/21 міститься інша дата оскаржуваного рішення - 07.08.23 та інший номер справи - 922/872/22, про що Верховним Судом складено акт №29.1-25/523 від 22.09.2023, у зв`язку з чим вона не є належним доказом сплати судового збору у встановленому порядку.
Згідно з частиною другою статті 292 ГПК у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Ураховуючи викладене, касаційна скарга заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 у справі №917/1855/21 підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК, із наданням прокуратурі строку для усунення недоліків, а саме подання Суду: (1) касаційної скарги у новій редакції з урахуванням наведених вище вимог процесуального законодавства; (2) документа про сплату (зарахування) судового збору за подання касаційної скарги у сумі 168   677,66 грн за наведеними нижче реквізитами:
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".
Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга та дата судового рішення, що оскаржується.
Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.
При цьому звертається увага на те, що заяву про усунення недоліків, подану на виконання приписів цієї ухвали, необхідно також надіслати іншим учасникам справи, надавши Суду докази такого надіслання.
Керуючись статтями  174, 234, 235, 287, 290, 292, 314 ГПК, Верховний Суд
У Х В А Л И В:
1. Касаційну скаргу заступника керівника Харківської обласної прокуратури на постанову Східного апеляційного господарського суду від 17.08.2023 у справі №917/1855/21 залишити без руху. 
2. Надати скаржнику строк для звернення із заявою про поновлення строку на касаційне оскарження судових рішень у цій справі, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.
3. Роз`яснити Харківській обласній прокуратурі, що невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали є підставою для повернення касаційної скарги без розгляду.
(Докази виконання вимог цієї ухвали надсилати/подавати на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: вул. О. Копиленка, 6, м. Київ, 01016).  
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.
Суддя                                                                                                    С. В. Бакуліна