ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2023 року 
м. Київ

cправа №  924/641/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Кондратова І.Д.,

за участю секретаря судового засідання - Шпорт В.В.,
представників учасників справи:
ОСОБА_1 - Дяденчук А.І.,
Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" - Олійник В.А.,
Міністерства енергетики України - не з`явився,
ОСОБА_2 - Романюха Д.М.
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу ОСОБА_2 
на рішення Господарського суду Хмельницької області від 20.09.2022 (суддя Гладій С.В.)
та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023 (колегія суддів: Олексюк Г.Є., Бучинська Г.Б., Петухов М.Г.)
у справі за позовом ОСОБА_1 
до Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" 
за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету спору, на стороні відповідача:
1)          Міністерства енергетики України,
2)           ОСОБА_2 
про визнання недійсним рішення Наглядової ради Акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" від 28.04.2020, оформленого протоколом засідання Наглядової ради №42 від 28.04.2020.
СУТЬ СПОРУ
1.           ОСОБА_1 був акціонером АТ "Хмельницькобленерго" та його генеральним директором. Часткою у розмірі 70,0089% статутного капіталу товариства володів Фонд державного майна України.
2.          Наглядова рада АТ "Хмельницькобленерго" 28.04.2020 вирішила  припинити виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора, припинити його повноваження у складі дирекції та розірвати з ним контракт, а також на підставі розпорядження КМУ обрати виконуючим обов`язки генерального директора ОСОБА_2 
3.           ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про визнання недійсним рішення Наглядової ради.
4.          Суди позов задовольнили. Верховний Суд скасував ці рішення та направив справу на новий розгляд до суду першої інстанції.
5.          29.12.2021 під час нового розгляду справи у суді першої інстанції позачергові загальні збори відповідача скасували оскаржуване рішення Наглядової ради.
6.          За результатами нового розгляду суд першої інстанції рішенням, залишеним без змін постановою суду апеляційної інстанції, позов задовольнив. Визнав недійсним рішення Наглядової ради відповідача. ОСОБА_2 звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою.
7.          Перед Верховним Судом у цій справі постали такі питання: 
-          чи є рішення Наглядової ради товариства правочином;
-          чи можуть до рішення Наглядової ради застосовуватися підстави та наслідки недійсності правочину, які передбачені Цивільним кодексом України; 
-          у чому відмінність між правовими наслідками скасування рішення та визнання його недійсним;
-          чи є підстави для закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю предмета спору, у зв`язку із тим, що загальні збори скасували оскаржуване рішення Наглядової ради під час розгляду справи судом.
8.          Верховний Суд відмовив у задоволенні касаційної скарги з таких мотивів.
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
9.          У травні 2020 року ОСОБА_1 як акціонер АТ "Хмельницькобленерго" звернувся з позовом до АТ "Хмельницькобленерго" про визнання незаконною заміни членів Наглядової ради - представників акціонера Держави Україна в особі Фонду державного майна України (далі - Фонд) та визнання недійсним рішення Наглядової ради від 28.04.2020, оформленого протоколом засідання Наглядової ради від 28.04.2020 №42 (далі - рішення Наглядової ради №42).
10.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що:
-          оскаржуване рішення Наглядової ради прийнято неповноважним складом за відсутності кворуму, оскільки Фонд здійснив заміну членів Наглядової ради вже після того, як вони припинили повноваження за власним бажанням, а також з порушенням Порядку визначення та затвердження кандидатур представників держави, які призначаються до наглядових рад державних унітарних підприємств, і тих, які беруть участь у загальних зборах та обираються до наглядових рад господарських товариств, у статутному капіталі яких більше 50% акцій (часток) належать державі, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України (далі - КМУ) від 10.03.2017 №143 (далі - Порядок №143);
-          заміна члена Наглядової ради - представника акціонера допускається виключно в разі відкликання члена Наглядової ради та безумовно до моменту припинення його повноважень;
-          рішення Наглядової ради про припинення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" та призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" прийнято із порушенням вимог ч.2 ст.36, ч.6 ст.39 Закону "Про місцеві державні адміністрації", без погодження з головою Хмельницької обласної державної адміністрації (далі - Хмельницька ОДА) та без погодження з комітетом Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань визначення винагород посадовим особам товариства та призначень, що суперечить ст.56 Закону "Про акціонерні товариства", а також без проведення процедури конкурсного відбору, що є порушенням Порядку проведення конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки, затвердженого постановою КМУ від 03.09.2008 №777 (далі - Порядок №777); 
-          оскаржуване рішення Наглядової ради порушує права позивача брати участь в управлінні АТ "Хмельницькобленерго".
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
11.          Господарський суд Хмельницької області ухвалою від 21.07.2020 залишив без розгляду позов в частині вимог про визнання незаконною заміни членів Наглядової ради на підставі п.5 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
12.          Господарський суд Хмельницької області рішенням від 17.12.2020, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.04.2021, позов ОСОБА_1 задовольнив, визнав недійсним рішення Наглядової ради №42.
13.          Верховний Суд у складі суддів палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів, корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду постановою від 22.12.2021 рішення Господарського суду Хмельницької області від 17.12.2020 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 16.04.2021 скасував, справу передав на новий розгляд до Господарського суду Хмельницької області.
14.          Верховний Суд зазначив, що під час нового розгляду справи господарському суду варто взяти до уваги викладене у постанові від 22.12.2021, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, що рішення Наглядової ради про припинення виконання ОСОБА_1 обов`язків Генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" та призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" прийнято з порушенням вимог ч.2 ст.36, ч.6 ст.39 Закону "Про місцеві державні адміністрації", без погодження з головою Хмельницької ОДА та без погодження з комітетом Наглядової ради товариства з питань визначення винагороди посадовим особам товариства та призначень, що суперечить ст.56 Закону "Про акціонерні товариства", а також без проведення процедури конкурсного відбору, що є порушенням Порядку №777, та дослідити докази, подані на підтвердження цих обставин.
15.          Господарський суд Хмельницької області рішенням від 20.09.2022, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023, позов ОСОБА_1 задовольнив, визнав недійсним рішення Наглядової ради №42.
16.          Рішення суду першої інстанції обґрунтоване, зокрема, тим, що:
-          як вбачається із протоколу №30 позачергових Загальних зборів АТ "Хмельницькобленерго" від 31.12.2021 рішення про скасування рішення Наглядової ради №42 прийнято лише 29.12.2021; враховуючи що предметом спору у справі є недійсність рішення наглядової ради і таке рішення визнається недійсним з моменту його вчинення, прийняття рішення про його скасування не може розцінюватися як підстава для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору (п.2 ч.1 ст.231 ГПК);
-          здійснення заміни представників акціонера - Держави Україна в особі Фонду у складі Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" є законним, усі члени мали повноваження брати участь у засіданні Наглядової ради, як представники Фонду, та були правомочними приймати усі рішення, що належать до компетенції Наглядової ради; 
-          рішення комітету Наглядової ради з питань винагород та призначень від 28.04.2020, оформлене протоколом №1, прийнято нелегітимним складом та не могло бути підставою для прийняття спірного рішення Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго";
-          звільнення із посади керівника АТ "Хмельницькобленерго" ОСОБА_1 та призначення на цю посаду ОСОБА_2 не погоджувалося Хмельницькою ОДА; доказів протилежного матеріали справи не містять;
-          припинення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго", розірвання укладеного із ним контракту, а також обрання виконуючим обов`язки генерального директора товариства ОСОБА_2 відбувалось з порушенням ч.2 ст.36 та п.6 ч.1 ст.39 Закону "Про місцеві державні адміністрації".
17.          Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, таким:
-          реалізація членом Наглядової ради свого права припинити повноваження за власним бажанням жодним чином не виключає право акціонера здійснити заміну свого представника без рішення загальних зборів та не обмежує таке право певним строком (зокрема двома тижнями); акціонер, представник якого припинив свої повноваження члена Наглядової ради за власним бажанням відповідно до п.1 ч.1 ст.57 Закону "Про акціонерні товариства", залишає за собою право на участь в діяльності поточного складу Наглядової ради, надане відповідним рішенням про обрання відповідного складу, шляхом призначення нової кандидатури представника на заміну того, що припинив повноваження;
-          рішення засідання комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень, яке оформлене протоколом від 28.04.2020 №1, про надання Наглядовій раді пропозиції щодо прийняття рішення про припинення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" та призначення ОСОБА_2 в.о. генерального директора товариства, було прийнято саме складом комітету ( ОСОБА_3 - голова комітету, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - члени комітету);
-          в матеріалах справи відсутні докази того, що більшість членів комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень становили незалежні директори, як це визначено ч.2 п.1 ст.56 Закону "Про акціонерні товариства";
-          рішення комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень, оформлене протоколом від 28.04.2020 №1, з`явилося лише під час розгляду справи та не було відображено у рішенні Наглядової ради №42, як підстава його прийняття;
-          доводи ОСОБА_2 про те, що отримання погодження для розірвання контракту та припинення повноважень ОСОБА_1 з головою Хмельницької обласної державної адміністрації не є необхідним, суперечать ч.2 ст.36 та п.6 ч.1 ст.39 Закону "Про місцеві державні адміністрації", тому є безпідставними;
-          висновки суду першої інстанції щодо відсутності підстав для закриття провадження у справі, є обґрунтованими, оскільки рішення про скасування рішення Наглядової ради №42 прийнято лише 29.12.2021, тобто на стадії нового розгляду справи в суді першої інстанції; оскільки рішення Наглядової ради визнається недійсним з моменту його вчинення, то прийняття рішення про його скасування не може розцінюватися як підстава для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору (п.2 ч.1 ст.231 ГПК);
-          пункт 4 ч.3 ст.277 ГПК не підлягає застосуванню, адже із урахуванням предмету та підстав позову, права, інтереси та (або) обов`язки Фонду у цій справі не порушені; рішення суду не впливає на права та обов`язки Фонду, а незалучення його до участі у справі в якості третьої особи не призведе до порушення його прав та законних інтересів.
Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій
18.          Фонд є акціонером, який володіє простими акціями АТ "Хмельницькобленерго" у кількості 94197953 штук АТ "Хмельницькобленерго", що становить 70,0089% його статутного капіталу, що підтверджується випискою про стан рахунку в цінних паперах станом на 01.04.2020.
19.           ОСОБА_1 є акціонером, який володіє простими акціями АТ "Хмельницькобленерго" в кількості 108 штук, що підтверджується випискою депозитарної установи ТОВ "УПР-ФІНАНС" про стан рахунку в цінних паперах станом на 14.05.2020.
20.          26.04.2017 відповідно до рішення річних загальних зборів АТ "Хмельницькобленерго", яке оформлене протоколом №26, обрано членами Наглядової ради:
-           ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_9 ОСОБА_5 - представників акціонера товариства, юридичної особи Фонду;
-          ОСОБА_18, ОСОБА_13 - представників акціонера товариства, юридичної особи ТОВ "ВЛ ТЕЛЕКОМ".
21.          У статуті АТ "Хмельницькобленерго", затвердженому 28.04.2018 Загальними зборами, визначено, що:
-          засновником товариства є держава в особі Міністерства енергетики та електрифікації України (п.1.3);
-          статутний капітал АТ "Хмельницькобленерго" поділено на 134 551 360 простих іменних акцій номінальною вартістю 0,25 гривень кожна акція (п.6.2);
-          Наглядова рада складається з 7 (семи) осіб, включаючи голову Наглядової ради (п.7.5);
-          Наглядова рада має складатися не менш ніж на одну третину з Незалежних директорів, при цьому кількість Незалежних директорів не може становити менше двох осіб (п.17.5.1);
-          члени Наглядової ради обираються акціонерами під час проведення Загальних зборів, шляхом кумулятивного голосування на строк 3 роки. У разі не обрання нового складу Наглядової ради по закінченню трирічного строку, повноваження членів Наглядової ради припиняються, крім повноважень з підготовки, скликання і проведення Загальних зборів, на яких, у тому числі, буде обраний новий склад Наглядової ради (п.17.6);
-          повноваження члена Наглядової ради за рішенням Загальних зборів можуть бути припинені достроково лише за умови одночасного припинення повноважень усього складу Наглядової ради. У такому разі рішення про припинення повноважень членів Наглядової ради приймається Загальними зборами простою більшістю голосів акціонерів, які зареєструвалися для участі у Загальних зборах та є власниками голосуючих з відповідного питання акцій (п.17.7);
-          положення п.17.7 Статуту не застосовується до права акціонера (акціонерів), представник якого (яких) обраний до складу Наглядової ради, замінити такого представника - члена Наглядової ради. Член Наглядової ради, обраний як представник акціонера або групи акціонерів відповідно, може бути замінений таким акціонером або групою акціонерів у будь-який час (п.17.7.1);
-          засідання Наглядової ради є правомочним, якщо в ньому бере участь більше половини членів Наглядової ради від загального складу Наглядової ради. У разі дострокового припинення повноважень одного чи кількох членів Наглядової ради і до обрання всього складу Наглядової ради засідання Наглядової ради є правомочними для вирішення питань відповідно до її компетенції за умови, що кількість членів Наглядової ради, повноваження яких є чинними, становить більше половини складу Наглядової ради (п.17.11.5);
-          для підвищення ефективності своєї діяльності та для попереднього розгляду окремих питань, які потребують більш детального вивчення, Наглядова рада має право створити постійні чи тимчасові комітети з числа членів Наглядової ради. В Товаристві обов`язково утворюється комітет з питань аудиту та Комітет з питань визначення винагороди посадовим особам товариства та призначень. Вищезазначені комітети очолюють Незалежні директори. До кожного з вищезазначених комітетів не менше 3 членів Наглядової ради, більшість з яких має бути Незалежними директорами. Наглядова рада приймає рішення з питань, що належать до компетенції відповідних комітетів, виключно на підставі і в межах пропозицій відповідного комітету. Якщо наглядова рада відхилила пропозицію комітету, вона зазначає мотиви свого рішення і передає його відповідному комітету для повторного розгляду (п.17.16);
-          висновки та пропозиції комітетів розглядаються в порядку, передбаченому цим статутом для прийняття Наглядовою радою рішень. У разі відсутності пропозицій від комітету Наглядова рада не має права приймати рішення з питань, що готуються комітетами для розгляду Наглядовою радою (п.17.17);
-          керівництво поточною діяльністю Товариства здійснює колегіальний Виконавчий орган Товариства - дирекція. Очолює та керує діяльністю Дирекції генеральний директор, який обирається та повноваження якого припиняються Наглядовою радою (пункти 18.1, 18.2);
-          особа, що виконує повноваження генерального директора та / або директора, має такий же обсяг прав і обов`язків, та несе таку ж відповідальність що і генеральний директор та / або директор (п.18.14).
22.          Рішенням Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" від 30.01.2019 утворений комітет Наглядової ради з питань визначення винагороди та призначень.
23.          Листом від 03.10.2019 №28/01/22985 Національна комісія з цінних паперів та Фондового ринку на запит АТ "Хмельницькобленерго" від 26.12.2018 вих.№2273 повідомила, що заміна члена Наглядової ради - представника акціонера можлива виключно в період здійснення ним своїх повноважень.
24.          Згідно рішення Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" від 13.02.2020 обрано новий склад комітету Наглядової ради з питань визначення винагороди та призначень. До нового складу комітету увійшли ОСОБА_3 - голова комітету, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - члени комітету.
25.          Фонд наказом від 28.02.2020 №351 "Про заміну членів Наглядової ради акціонерного товариства "Хмельницькобленерго" вирішив:
-          замінити ОСОБА_10 та ОСОБА_9 - представників акціонера - Держави Україна в особі Фонду у складі Наглядової ради на представників ОСОБА_11 та ОСОБА_12 ;
-          припинити повноваження відкликаних членів Наглядової ради ОСОБА_10 та ОСОБА_9 .
26.          20.03.2020 на засіданні Наглядової ради (присутні: голова ОСОБА_3 , члени - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , відсутні - ОСОБА_10 , ОСОБА_14 , ОСОБА_9 ) було прийнято рішення, зокрема, внести на розгляд річних Загальних зборів АТ "Хмельницькобленерго" питання №19 "Прийняття рішення про попереднє надання згоди на вчинення Товариством значних правочинів, передбачених статутом Товариства". Рішення Наглядової ради було оформлене протоколом від 20.03.2020 №40.
27.          Господарський суд Хмельницької області рішенням від 03.06.2020, залишеним без змін постановою Північно-західного апеляційного господарського суду від 15.09.2020 та постановою Верховного Суду від 11.02.2021 у справі № 924/344/20 за позовом акціонера ОСОБА_15 визнав недійсним рішення Наглядової ради, що оформлене протоколом від 20.03.2020 №40, з тих підстав, що був відсутній кворум (менше половини членів ради від загального складу), оскільки Фонд, призначаючи нових представників ( ОСОБА_3 і ОСОБА_10 ) у складі Наглядової ради після 31.07.2019 (припинення повноважень членів Наглядової ради ОСОБА_20 та ОСОБА_16 ), як представників акціонера, діяв всупереч законодавству.
28.          01.04.2020 ОСОБА_9 та ОСОБА_10 звернулися до АТ "Хмельницькобленерго" із заявами, в яких повідомили про своє бажання припинити повноваження членів Наглядової ради відповідно до абз.2 ч.1 ст.57 Закону "Про акціонерні товариства" та п.1 п.п.17.7.4. Статуту, та, посилаючись, що інформація про членів Наглядової ради відноситься до особливої інформації емітента, просили здійснити відповідні дії щодо розкриття такої інформації у порядку та строки, встановлені законодавством.
29.          Заяви надійшли до АТ "Хмельницькобленерго" 06.04.2020 за вх.№2020-0513-1738 ( ОСОБА_9 ) та вх.№2020-0513-1745 ( ОСОБА_10 ).
30.          22.04.2020 на адресу АТ "Хмельницькобленерго" надійшов лист Фонду від 16.04.2020 №1017-7552 "Про заміну членів Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго". У листі зазначено про повторне повідомлення Фондом про заміну представників акціонера у складі Наглядової ради та надано копію наказу від 28.02.2020 №351.
31.          Листом від 22.04.2020 №2020-0513-1628 АТ "Хмельницькобленерго" повідомило Фонд, що лист та наказ не можуть бути прийняті, оскільки:
-          повноваження членів Наглядової ради ОСОБА_10 та ОСОБА_9 - представників акціонера Фонду є припиненими через два тижні з моменту надходження відповідних заяв, тобто з 20.04.2020;
-          особлива інформація про зміни складу посадових осіб емітента (припинення повноважень членів Наглядової ради ОСОБА_10 та ОСОБА_9 ) була розкрита Товариством у встановленому законодавством порядку 21.04.2020.
32.          27.04.2020 Наглядова рада Товариства, на засіданні якої були присутні: голова ОСОБА_3 та члени - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , прийняла рішення, оформлене протоколом №41, про перенесення дати проведення річних загальних зборів Товариства, які були заплановані на 30.04.2020, на строк не пізніше трьох місяців після дати завершення карантину, встановленого КМУ з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (СОVID-19).
33.          Рішенням засідання комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень, яке оформлене протоколом від 28.04.2020 №1, вирішено надати Наглядовій раді пропозиції щодо прийняття рішення про припинення з дня прийняття цього рішення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго", припинення його повноважень у складі дирекції товариства та розірвання з ним контракту від 16.08.2016 №718 та обрати з дня наступного після прийняття цього рішення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" на підставі розпорядження КМУ від 26.02.2020 №161-р "Про погодження призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" та затвердження умов контракту, що укладатиметься з ним.
34.          28.04.2020 Наглядова рада АТ "Хмельницькобленерго", на засіданні якої були присутні: голова ОСОБА_3 та члени - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_11 (були відсутні - ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ), прийняла рішення, оформлене протоколом №42:
-          про припинення з дня прийняття даного рішення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго", припинення його повноважень у складі дирекції Товариства та розірвання укладеного з ним контракту від 16.09.2016 №718;
-          обрати з дня, наступного після прийняття цього рішення, ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго" на підставі розпорядження КМУ від 26.02.2020 №161-р "Про погодження призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго".
35.          29.04.2020 АТ "Хмельницькобленерго" в особі голови Наглядової ради Холоднової Ірини Петрівни уклало контракт з ОСОБА_2 як з виконуючим обов`язки генерального директора.
36.          Згідно із витягом з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб та громадських формувань від 02.06.2020 керівником АТ "Хмельницькобленерго" значиться ОСОБА_1 .
37.          Хмельницький апеляційний суд постановою від 25.11.2020 рішення Хмельницького міськрайонного суду від 16.07.2020 скасував, закрив провадження у цивільній справі №686/13480/20 за позовом ОСОБА_1 про визнання незаконним та скасування рішення Наглядової ради №42 та поновлення його на роботі на посаді виконуючого обов`язки генерального директора Товариства з 28.04.2020, оскільки справа підлягає розгляду в порядку господарського судочинства.
38.          29.12.2021 позачергові загальні збори АТ "Хмельницькобленерго" (відповідно до протоколу від 31.12.2021 №30) прийняли рішення про скасування рішення Наглядової ради №42.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи
39.          06.03.2023 ОСОБА_2 звернувся з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Хмельницької області від 20.09.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023, в якій просить їх скасувати та ухвалити нове рішення про відмову у позові.
40.          Скаржник на виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК як на підставу касаційного оскарження посилається на п.3 ч.2 ст.287 ГПК та зазначає, судова практика стосовно того, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи (зокрема, Наглядової ради товариства) не є правочинами, викладена лише у п.2.12. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" №4 від 25.02.2016, а тому відсутній висновок Верховного Суду щодо питання застосування цих норми права у подібних правовідносинах.
41.           ОСОБА_2 в уточненій редакції касаційної скарги, зокрема, зазначає: 
-          суди попередніх інстанцій не виконали вказівки Верховного Суду, які були викладені у п.77 постанови від 22.12.2021 у цій справі; відсутній висновок Верховного Суду щодо застосування норми права у правовідносинах, які склалися між учасниками справи №924/641/20;
-          предметом розгляду цієї справи не є питання встановлення дійсності протоколу №1 засідання Комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень від 28.04.2020 та легітимності складу Комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень, яким прийнято вказаний протокол;
-          позивач та відповідач не надали доказів скасування протоколу №1 засідання Комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень від 28.04.2020;
-          виходячи зі змісту мотивувальної частини рішення суду першої інстанції, ОСОБА_2 як виконуючий обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" був погоджений КМУ та призначений на посаду відповідно до Порядку №777, проте виходячи зі змісту прикінцевих положень мотивувальної частини, ОСОБА_2 обраний виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" в порушення процедури встановленої Порядком №777;
-          після прийняття розпорядження КМУ №161-р від 26.02.2020, яким погоджено призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" та затверджено умови контракту з ним, отримання погодження такого призначення головою Хмельницької обласної адміністрації не є необхідним;
-          суди попередніх інстанцій не застосовували п.2.12. постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" №4 від 25.02.2016; рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи (зокрема, Наглядової ради товариства) не є правочинами у розумінні ст.202 Цивільного кодексу України (далі - ЦК); до цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за ст.216 ЦК;
-          суди попередніх інстанцій зробили помилковий висновок, що прийняття рішення про скасування рішення не може розцінюватися як підстава для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору (п.2 ч.2 ст.231 ГПК);
-          рішення Наглядової ради №42 як індивідуальний акт є скасованим з дати його скасування рішенням позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Хмельницькобленерго", яке відбулося 29.12.2021, а не з 28.04.2020.
42.          23.05.2023 надійшов відзив ОСОБА_1 , в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін.
43.          У відзиві, зокрема, зазначає:
-          обов`язковість погодження дострокового припинення повноважень виконуючого обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго" ОСОБА_1 та призначення на цю посаду ОСОБА_2 з комітетом з питань визначення винагороди та призначень випливає зі змісту положень п.17.17 статуту AT "Хмельницькобленерго" та ч.2 ст.56-1 Закону "Про акціонерні товариства";
-          склад комітету є неповноважним, оскільки в його складі відсутні незалежні директори; рішення комітету про надання пропозицій про припинення виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора товариства та призначення ОСОБА_17 виконуючим обов`язки генерального директора є нечинними; відповідач визнає нелегітимність складу комітету з питань визначення винагороди та призначень;
-          суди обґрунтовано зазначили, що рішення комітету від 28.04.2020 викликає сумніви у його законності та чинності також з інших підстав: 1) таке рішення з`явилося лише під час розгляду справи №924/641/20; 2) це рішення не зазначено у рішенні Наглядової ради від 28.04.2020 як підстава його прийняття;
-          доводи про вихід суду за межі позовних вимог є безпідставними, оскільки рішення ухвалено виключно у межах заявлених позовних вимог;
-          процедура погодження як дострокового припинення повноважень ОСОБА_1 , так і призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки AT "Хмельницькобленерго" з головою Хмельницької ОДА не дотримана;
-          оскільки оспорюване рішення Наглядової ради є підставою для розірвання контракту та припинення повноважень ОСОБА_1 , погодження голови Хмельницької ОДА мало бути здійснено в обов`язковому порядку;
-          скасування загальними зборами AT "Хмельницькобленерго" рішень Наглядової ради від 28.04.2020 не вичерпує існуючого спору про визнання таких рішень недійсними за позовом акціонера ОСОБА_1 , оскільки рішення Наглядової ради зумовлює настання правових наслідків, спрямованих на регулювання господарських відносин, в тому числі трудових, і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин;
-          задоволення позовних вимог про визнання недійсними рішень Наглядової ради означає, що вони не породили правових наслідків із дня їх прийняття;
-          вказівки Верховного Суду, викладені у постанові 22.12.2021 судом першої та апеляційної інстанції виконані. 
44.          24.05.2023 надійшов відзив АТ "Хмельницькобленерго", в якому просить касаційну скаргу залишити без задоволення, а оскаржувані рішення - без змін.
45.          У відзиві, зокрема, вказує:
-          суд першої інстанції належним чином виконав вказівки Верховного суду, які були викладені у п.77 постанови від 22.12.2021;
-          рішення комітету Наглядової ради з питань визначення винагороди та призначень від 28.04.2020 прийнято нелегітимним складом та не могло бути підставою для прийняття спірного рішення Наглядової ради;
-           ОСОБА_2 був обраний виконуючим обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго" в порушення процедури, встановленої Порядком проведення конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки;
-          необґрунтованими є доводи про необов`язковість погодження призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго" з головою Хмельницької ОДА; сторони у справі визнають ту обставину, що погодження з головою Хмельницької ОДА не здійснювалося;
-          спір про законність прийнятих Наглядовою радою рішень та їх чинність в період з 28.04.2020 по 29.12.2021 не припинений, тому підстави для закриття провадження у справі були відсутні.
46.          19.06.2023 від ОСОБА_2 надійшли пояснення по страві щодо наявності або відсутності конфлікту інтересів діючого виконуючого обов`язки AT "Хмельницькобленерго" ОСОБА_1 , у яких, зокрема, вказує, що ОСОБА_1 не звільнявся з посади, в тому спірні правовідносини не є трудовими. Просить касаційну скаргу задовольнити.
47.          20.06.2023 від AT "Хмельницькобленерго" надійшли додаткові пояснення по страві, у яких вказує, зокрема, що заявник визнає незаконність рішення Наглядової ради №42, а тому ним сформовано позицію про визнання позову.
48.          12.07.2023 від ОСОБА_2 надійшли пояснення по справі, які Верховний Суд не бере до уваги, оскільки дозволу на їх подання не надавав.
49.          Частиною 1 ст.161 ГПК передбачено, що при розгляді справи судом в порядку позовного провадження учасники справи викладають письмово свої вимоги, заперечення, аргументи, пояснення та міркування щодо предмета спору виключно у заявах по суті справи, визначених цим Кодексом. За змістом статей 290-295, 298 ГПК заявами по суті справи в суді касаційної інстанції є саме касаційна скарга та відзив на касаційну скаргу (подібні висновки наведені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 25.01.2022 у справі №761/16124/15-ц).
50.          Відповідно до ч.5 ст.161 ГПК суд може дозволити учаснику справи подати додаткові пояснення щодо окремого питання, яке виникло при розгляді справи, якщо визнає це необхідним.
Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду
51.          Верховний Суд ухвалою від 28.04.2023 відкрив касаційне провадження у справі за касаційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Господарського суду Хмельницької області від 20.09.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023, розгляд справи призначив у відкритому судовому засіданні на 07.06.2023. 
52.          Верховний Суд ухвалою від 07.06.2023 оголосив перерву у судовому засіданні до 21.06.2023, а ухвалою від 21.06.2023 - до 12.07.2023.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Щодо наявності підстав для закриття провадження у справі через відсутність предмета спору, у зв`язку із скасуванням загальними зборами оскаржуваного рішення під час судового розгляду справи 
53.          Суди попередніх інстанцій, посилаючись, зокрема, на положення ч.1 ст.215, ч.1 ст.216, ч.1 ст.236 ЦК, дійшли висновку, що прийняття загальними зборами рішення про скасування оскаржуваного рішення Наглядової ради не може розцінюватися як підстава для закриття провадження у справі за п.2 ч.1 ст.231 ГПК у зв`язку з відсутністю предмета спору.
54.           ОСОБА_2 посилається на відсутність висновків Верховного Суду стосовно того, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи (зокрема, Наглядової ради товариства) не є правочинами. Зауважує, що такі висновки містяться лише у п.2.12. Постанови Пленуму Вищого господарського суду України "Про деякі питання практики вирішення спорів, що виникають з корпоративних правовідносин" №4 від 25.02.2016.
55.          При цьому, скаржник вважає, що рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи (зокрема, наглядової ради товариства) не є правочинами у розумінні ст.202 ЦК, а тому до цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за ст.216 ЦК.
56.          Скаржник зазначає, що рішення Наглядової ради №42 як індивідуальний акт є скасованим з дати його скасування рішенням позачергових загальних зборів акціонерів АТ "Хмельницькобленерго", яке відбулося 29.12.2021, а не з 28.04.2020. Вважає, що суди попередніх інстанцій зробили помилковий висновок, що прийняття рішення про скасування рішення не може розцінюватися як підстава для закриття провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору (п.2 ч.2 ст.231 ГПК).
57.           ОСОБА_1 та АТ "Хмельницькобленерго" на спростування доводів скаржника вказали, що скасування загальними зборами рішень Наглядової ради не вичерпує існуючого спору про визнання таких рішень недійсними за позовом акціонера ОСОБА_1 , оскільки рішення Наглядової ради зумовлює настання правових наслідків, спрямованих на регулювання господарських відносин, в тому числі трудових, і має обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин; задоволення позовних вимог про визнання недійсними рішень Наглядової ради означає, що вони не породили правових наслідків із дня їх прийняття.
58.          Верховний Суд відхиляє доводи скаржника та погоджується з висновками судів попередніх інстанцій з огляду на таке.
59.          Закриття провадження у справі - це форма закінчення розгляду господарської справи без прийняття судового рішення у зв`язку з виявленням після порушення провадження у справі обставин, з якими закон пов`язує неможливість судового розгляду справи.
60.          Перелік підстав закриття провадження у справі визначений ст. 231 ГПК.
61.          Згідно з п.2 ч.1 ст.231 ГПК господарський суд закриває провадження у справі, якщо відсутній предмет спору.
62.          Предмет спору - це об`єкт спірного правовідношення, з приводу якого виник спір. Під предметом позову розуміється певна матеріально-правова вимога позивача до відповідача, стосовно якої позивач просить ухвалити судове рішення.
63.          Підстава позову - це обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Такі обставини складають юридичні факти, які тягнуть за собою певні правові наслідки.
64.          Господарський суд закриває провадження у справі у зв`язку з відсутністю предмета спору, зокрема, у випадку припинення існування предмета спору (наприклад, сплата суми боргу, знищення спірного майна, скасування оспорюваного акта державного чи іншого органу тощо), якщо між сторонами у зв`язку з цим не залишилося неврегульованих питань.
65.          Відсутність предмета спору унеможливлює вирішення справи по суті незалежно від обґрунтованості позову, а, відповідно, і здійснення ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів осіб (постанова Верховного Суду від 20.09.2021 у справі №638/3792/20).
66.          Водночас оцінка на предмет взяття чи не взяття до уваги судом під час закриття провадження у справі наявності неврегульованих питань має здійснюватися з урахуванням заявлених позовних вимог, тобто, чи ці неврегульовані питання впливають або чи можуть вплинути на результат розгляду заявлених позовних вимог.
67.          Верховний Суд не вбачає, що станом на момент звернення ОСОБА_1 з позовом та ухвалення судом першої інстанції рішення був відсутній предмет спору у цій справі.
68.          Згідно зі ст.15 ЦК кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
69.          Право кожної особи на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу закріплено ст.16 ЦК. Суд шляхом вчинення провадження у справах здійснює захист їх прав і охоронюваних законом інтересів, які порушені або оспорюються.
70.          Підставою для звернення особи до суду є наявність у неї порушеного права та/або законного інтересу. Таке звернення здійснюється особою, якій це право належить, і саме з метою його захисту. Відсутність обставин, які б підтверджували наявність порушення права та/або законного інтересу особи, за захистом якого вона звернулася, є підставою для відмови у задоволенні такого позову.
71.          Вирішуючи переданий на розгляд господарського суду спір по суті, суд повинен встановити наявність у особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або охоронюваного законом інтересу, на захист якого подано позов, тобто встановити, чи є особа, за позовом якої (або в інтересах якої) відкрито провадження у справі, належним позивачем.
72.          Особа, яка звертається до суду з позовом, реалізуючи передбачене ст.55 Конституції України, ст.4 ГПК право на судовий захист, вказує у позові власне суб`єктивне уявлення про її порушене право та/або охоронюваний інтерес та спосіб його захисту.
73.          Позивач, звертаючись до суду з позовом, самостійно визначає у позовній заяві, яке його право та/або охоронюваний законом інтерес порушене особою, до якої пред`явлений позов, та зазначає, які саме дії необхідно вчинити суду для відновлення порушеного права/інтересу. В свою чергу, суд має перевірити доводи, на яких ґрунтуються заявлені вимоги, у тому числі щодо матеріально-правового інтересу у спірних відносинах.
74.          Оцінка предмета заявленого позову, та наявності підстав для захисту порушеного права та/або інтересу позивача, про яке ним зазначається в позовній заяві, здійснюється судом, на розгляд якого передано спір, крізь призму оцінки спірних правовідносин та обставин (юридичних фактів), якими позивач обґрунтовує заявлені вимоги.
75.          Згідно з ч.1 ст.167 Господарського кодексу України (далі - ГК) в редакції, чинній на момент виникнення спірних відносин, корпоративні права - це права особи, частка якої визначається у статутному капіталі (майні) господарської організації, що включають правомочності на участь цієї особи в управлінні господарською організацією, отримання певної частки прибутку (дивідендів) даної організації та активів у разі ліквідації останньої відповідно до закону, а також інші правомочності, передбачені законом та статутними документами.
76.          Відповідно до п.8 ч.2 Закону "Про акціонерні товариства" корпоративні права - сукупність майнових і немайнових прав акціонера - власника акцій товариства, які випливають з права власності на акції, що включають право на участь в управлінні акціонерним товариством, отримання дивідендів та активів акціонерного товариства у разі його ліквідації відповідно до закону, а також інші права та правомочності, передбачені законом чи статутними документами.
77.          Предметом позову у цій справі є вимога про визнання недійсним рішення наглядової ради №42, яким припинено з дня його прийняття виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго", припинено його повноваження у складі дирекції товариства та розірвано контракт від 16.09.2016 №718.
78.          Також оскаржуваним рішенням з дня, наступного після його прийняття, обрано ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго" на підставі розпорядження КМУ від 26.02.2020 №161-р "Про погодження призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора AT "Хмельницькобленерго".
79.          Верховний Суд погоджується, що за загальним правилом рішення загальних зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні ст.202 ЦК. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 ЦК, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за ст.216 ЦК. Рішення загальних зборів учасників та інших органів господарського товариства є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), оскільки ці рішення зумовлюють настання правових наслідків, спрямованих на регулювання господарських відносин, і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин (подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 30.04.2020 у справі №924/497/19, від 11.03.2021 у справі №925/510/20 тощо).
80.          Статтею 202 ЦК передбачено, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Одностороннім правочином є дія однієї сторони, яка може бути представлена однією або кількома особами. Односторонній правочин може створювати обов`язки лише для особи, яка його вчинила. Односторонній правочин може створювати обов`язки для інших осіб лише у випадках, встановлених законом, або за домовленістю з цими особами.
81.          Отже, якщо рішення органу юридичної особи спрямоване на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, воно може бути визнане правочином. Так, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 01.03.2023 у справі №522/22473/15-ц (п.104) вказала, що учасник товариства уповноважений брати участь у вищому органі товариства при вирішенні ним питання про розподіл прибутку, в тому числі при вирішенні питання про виплату за рахунок прибутку дивідендів учасникам. Зазначене повноваження не є суб`єктивним правом на одержання дивідендів, і таке повноваження належить учаснику в силу закону, тобто незалежно від вирішення спору у справі, що переглядається. Лише у разі прийняття товариством (в особі вищого органу) рішення про виплату учасникам дивідендів у певному розмірі, яке є одностороннім правочином товариства, спрямованим на виникнення прав учасників товариства, в учасників виникає суб`єктивне право вимоги до товариства щодо сплати сум дивідендів у визначеному рішенням товариства розмірі.
82.          З урахуванням викладеного вище, рішення Наглядової ради про припинення повноважень та обрання генерального директора не є правочином у розумінні ст.202 ЦК.
83.          Разом з тим, учасники товариства (акціонери), а також інші особи, права та законні інтереси яких порушено рішенням наглядової ради чи виконавчого органу товариства, вправі оскаржити до суду відповідні рішення як акти, оскільки наглядова рада та виконавчий орган товариства є його органами управління, що приймають обов`язкові для виконання рішення.
84.          Рішення наглядової ради товариства може бути оскаржено в судовому порядку акціонером (учасником) товариства шляхом пред`явлення позову про визнання його недійсним, якщо таке рішення не відповідає вимогам законодавства та порушує права чи законні інтереси учасника (акціонера) товариства.
85.          За своєю правовою суттю "визнання рішення недійсним" та "скасування рішення" є альтернативними, оскільки мають різні правові наслідки, зокрема, через різницю в часі дії такого акта (рішення).
86.          Наслідки скасування рішення не тотожні правовим наслідкам його недійсності. Визнання недійсним означає, що воно не створює правових наслідків з моменту його прийняття. Скасування означає втрату чинності на майбутнє. Скасування рішення означає, що воно скасовується з дати прийняття рішення про скасування.
87.          Подібні висновки наведені у постановах Верховного Суду у складі судової палати для розгляду справ щодо корпоративних спорів‚ корпоративних прав та цінних паперів Касаційного господарського суду від 14.09.2022 у справі №909/298/21, Верховного Суду у складі об`єднаної палати Касаційного господарського суду від 07.07.2023 у справі №911/3342/21.
88.          Суди попередніх інстанцій, посилаючись на положення ч.1 ст.215, ч.1 ст.216, ч.1 ст.236 ЦК, зробили висновок, що наявність підстав для визнання правочину недійсним має визначатися судом на момент його вчинення. Нікчемний правочин або правочин, визнаний судом недійсним, є недійсним з моменту його вчинення.
89.          Тобто суди попередніх інстанцій, на прикладі вказаних положень ЦК щодо недійсності правочину, обґрунтовували відмінність правових наслідків, які зумовлює "визнання рішення (правочину) недійсним" та "скасування рішення (правочину)" через різницю в часі дії акта (правочину).
90.          Отже, рішення наглядової ради №42 діяло з 28.04.2020 до 29.12.2021. Відповідно, права позивача як акціонера відповідача на участь в управлінні АТ "Хмельницькобленерго" залишалися порушеними. Також, виконання ОСОБА_1 обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго", його повноваження у складі дирекції товариства були припиненими, а контракт від 16.09.2016 №718 був розірваним.
91.          Таким чином, суди попередніх інстанцій, правильно оцінили відмінність між "визнанням рішення недійсним" та "скасуванням рішення". При цьому суди помилково послалися на положення ЦК щодо недійсності правочину та наслідків такої недійсності, однак це не вплинуло на правильність їхніх висновків.
92.          Також, відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
93.          Верховний Суд звертає увагу на те, що, стверджуючи про наявність підстав для закриття провадження у справі у зв`язку із відсутністю предмета спору, скаржник у касаційній скарзі просить не закрити провадження, а скасувати оскаржувані рішення та ухвалити нове рішення про відмову у позові. Отже, вимоги касаційної скарги у цій частині є суперечливими до наведених у ній доводів.
Щодо виконання вказівок Верховного Суду
94.          Верховний Суд у п.77 постанови від 22.12.2021 у цій справі вказав: "Під час нового розгляду справи господарському суду слід взяти до уваги викладене у цій постанові, вжити всі передбачені законом заходи для всебічного, повного і об`єктивного встановлення обставин справи, перевірити доводи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, зокрема, що рішення Наглядової ради про припинення виконання ОСОБА_1 обов`язків Генерального директора Товариства та призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язків Генерального директора Товариства прийнято з порушенням вимог ч.2 ст.36, ч.6 ст.39 Закону "Про місцеві державні адміністрації", без погодження з головою Хмельницькою обласною адміністрації та без погодження з Комітетом Наглядової ради Товариства з питань визначення винагороди посадовим особам товариства та призначень, що суперечить ст.56 Закону "Про акціонерні товариства", а також без проведення процедури конкурсного відбору, що є порушенням Порядку проведення конкурсного відбору керівників суб`єктів господарювання державного сектору економіки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.09.2008 №777, та дослідити докази, подані на підтвердження цих обставин".
95.          Скаржник зазначає, що суди попередніх інстанцій не виконали зазначені вказівки Верховного Суду.
96.           Скаржник наводить свою оцінку щодо процедурних порушень, яким, на його думку суди попередніх інстанцій надали неправильну оцінку, та власні міркування щодо того, чому висновки судів попередніх інстанцій є помилковими.
97.          Зокрема зазначає:
-          предметом розгляду цієї справи не є питання встановлення дійсності протоколу №1 засідання Комітету Наглядової ради АТ "Хмельницькобленерго" з питань винагороди та призначень від 28.04.2020 та легітимності складу цього Комітету, який прийняв такий протокол;
-          з висновків суду першої інстанції безпідставно слідує, що ОСОБА_2 був обраний виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" в порушення процедури встановленої Порядком №777;
-          після прийняття розпорядження КМУ №161-р від 26.02.2020, яким погоджено призначення ОСОБА_2 виконуючим обов`язки генерального директора АТ "Хмельницькобленерго" та затверджено умови контракту з ним, отримання погодження такого призначення головою Хмельницької обласної адміністрації не є необхідним.
98.          Верховний Суд відхиляє ці доводи скаржника з огляду на таке.
99.          Всі ці доводи по суті збігаються із доводами скаржника, викладеними в апеляційній скарзі. Суди попередніх інстанцій надали обґрунтовані відповіді щодо всіх ключових доводів скаржника, зокрема й доводів апеляційної скарги (див. пункти 16-17 цієї постанови).
100.          Таким чином, аргументи скаржника про те, що суди попередніх інстанцій не дослідили і не надали оцінки процедурі припинення виконання обов`язків генерального директора АТ "Хмельницькобленерго", розірвання з ним контракту та обрання виконуючим обов`язки генерального директора іншої особи, за наслідками касаційного провадження не підтвердилися. Суди належно дослідили питання дотримання відповідачем встановленої законодавством та статутом процедури припинення повноважень та обрання нового (виконуючого обов`язки) генерального директора.
101.          Верховний Суд звертає увагу скаржника на ту обставину, що переглядаючи справу в касаційному порядку, Верховний Суд виконує функцію "суду права", розглядає спори, які мають найважливіше (принципове) значення для суспільства та держави, та не є "судом фактів".
102.          Розгляд скарг Верховним Судом покликаний забезпечувати сталість та єдність судової практики, а не можливість проведення "розгляду заради розгляду". При цьому процесуальні обмеження (зокрема, підставі касаційного оскарження, передбачені ч.2 ст.287 ГПК) вводяться для забезпечення ефективності судочинства.
103.          Скаржник у касаційній скарзі послався на підставу касаційного оскарження, передбачену п.3 ч.2 ст.287 ГПК, а, отже, він має мотивувати неправильне застосування норм матеріального права та / або недотримання вимог процесуального права судами попередніх інстанцій посиланням відсутність висновків Верховного Суду щодо застосування конкретних норм права у подібних правовідносинах.
104.          Посилаючись на підставу касаційного оскарження, передбачену п.3 ч.2 ст.287 ГПК, скаржник зазначив про відсутність висновку Верховного Суду щодо застосування статей 202, 203, 215, 216 ЦК. Також скаржник узагальнено послався на відсутність висновків щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, стосовно правовідносин, які склалися між учасниками справи №924/641/20, не вказавши про відсутність висновків щодо застосування ст.56 Закону "Про акціонерні товариства", статей 36, 39 Закону "Про місцеві державні адміністрації", ст.237 ГПК, Порядку №777.
105.          Для спростування висновків, наведених в оскаржуваних судових рішеннях, скаржник не посилається на будь яку іншу підставу касаційного оскарження. Зокрема, не посилається на п.1 ч.2 ст.287 ГПК та не доводить, що суди попередніх інстанцій не врахували висновки Верховного Суду щодо застосування конкретних норм права у подібних відносинах. 
106.          Доводи скаржника щодо процедури припинення повноважень та обрання нового (виконуючого обов`язки) генерального директора в цілому зводиться до висловлення незгоди з встановленими судами обставинами справи, їх правовою оцінкою та ухваленими судовими рішеннями в цілому.
107.          Переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права (ч.1 ст.300 ГПК). 
108.          Незгода скаржника з рішенням суду попередньої інстанції або з правовою оцінкою та правовими висновками, які містяться в рішенні, не свідчить про його незаконність.
109.          За таких обставин, доводи скаржника про те, що суди попередніх інстанцій не виконали вказівки Верховного Суду, викладені у п.77 постанови від 22.12.2021, є необґрунтованими та не спростовують правильність висновків судів попередніх інстанцій щодо порушення відповідачем процедури припинення повноважень та обрання нового (виконуючого обов`язки) генерального директора. 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
110.          Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
111.          Згідно із ч.1 ст.309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст.300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
112.          Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновків про залишення касаційної скарги без задоволення, а рішення судів попередніх інстанцій - без змін.
Судові витрати
113.          Оскільки Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні касаційної скарги, судові витрати зі сплати судового збору покладаються на скаржника.
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Касаційну скаргу ОСОБА_2 залишити без задоволення.
2.          Рішення Господарського суду Хмельницької області від 20.09.2022 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023 у справі №924/641/20 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                                О. Кібенко

Судді                                                                                                    С. Бакуліна

                                                                                                                        І. Кондратова