ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2023 року 
м. Київ

cправа №  904/602/22 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Кібенко О.Р. - головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І.,

за участю секретаря судового засідання - Шпорт В.В.,
представників учасників справи:
Приватного акціонерного товариства "Хімдивізіон" - Павлова Ю.М.,
ОСОБА_1 - Серт О.В.
розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Хімдивізіон" 
на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 24.01.2023 (колегія суддів: Чередко А.Є., Кузнецов В.О., Мороз В.Ф.)
у справі за позовом ОСОБА_1 
до Приватного акціонерного товариства "Хімдивізіон" (далі - ПрАТ "Хімдивізіон")
про визнання недійсними рішення загальних зборів.
ВСТУП
1.          Господарський суд Дніпропетровської області залишив позов без розгляду у зв`язку із неявкою представника позивача в судове засідання, неповідомленням про причини неявки та ненаправленням на адресу суду заяви про розгляд справи за відсутності представника чи клопотання про відкладення судового засідання через неможливість забезпечити явку.
2.          Центральний апеляційний господарський суд скасував ухвалу про залишення позову без розгляду та направив справу для продовження розгляду до суду першої інстанції. Вважаючи залишення позову без розгляду обґрунтованим, відповідач звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову суду апеляційної інстанції.
3.          Перед Верховним Судом у цій справі постали такі питання:
-          чи може суд, у випадку неможливості забезпечити проведення відеоконференції у приміщенні суду за клопотанням позивача, з власної ініціативи вирішити питання про забезпечення його участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та покласти на сторону ризики технічної неможливості участі у ньому;
-          чи законним є рішення про залишення позову без розгляду через неявку представника позивача у судове засідання, яке суд з власної ініціативи вирішив провести в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
4.          Верховний Суд відмовив у задоволенні касаційної скарги, виходячи з таких мотивів.
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Фактичні обставини справи, встановлені судами попередніх інстанцій
5.          У лютому 2022 року ОСОБА_1 звернувся до Господарського суду Дніпропетровської області з позовом до ПрАТ "Хімдивізіон" про:
-          визнання недійсним з моменту прийняття рішення від 22.04.2013, що прийняте на позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ "Хімдивізіон";
-          визнання недійсним з моменту прийняття рішення від 19.09.2013, що прийняте на позачергових загальних зборів акціонерів ПрАТ "Хімдивізіон";
-          скасування в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань реєстраційної дії державного реєстратора Реєстраційної служби Дніпродзержинського міського управління юстиції Дніпропетровської області Паньчишина В.В. від 26.09.2013 №12231050021004862 "Зміна місцезнаходження юридичної особи (у разі зазначення його в установчих документах). Зміна розміру статутного (складеного) капіталу (пайового фонду) юридичної особи. Зміна складу або інформації про засновників. Зміна складу засновників (учасників) або зміна відомостей про засновників (учасників) юридичної особи. Зміна статутного складеного капіталу".
6.          Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 18.02.2022 прийняв позовну заяву до розгляду та відкрив провадження у справі. Призначив підготовче засідання на 14.03.2022.
7.           14.03.2022 підготовче засідання у справі не відбулось у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та введенням воєнного стану.
8.          Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 15.04.2022 призначив підготовче судове засідання у справі на 18.05.2022, а ухвалами від 18.05.2022, 22.06.2022, 19.07.2022 підготовче засідання у справі відкладалося.
9.          Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 17.08.2022 закрив підготовче провадження, призначив справу до розгляду на 13.09.2022, а також ухвалив, що засідання відбудеться в режимі відеоконференції у приміщенні Господарського суду Дніпропетровської області в залі судових засідань №1-102.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
10.          Господарський суд Дніпропетровської області ухвалою від 13.09.2022 позов ОСОБА_1 до ПрАТ "Хімдивізіон" залишив без розгляду підставі п.4 ч.1 ст.226 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК).
11.          Ухвала суду першої інстанції мотивована, зокрема, таким:
-          представники позивача в судове засідання 13.09.2022 не з`явилися та не повідомили суд про причини неявки; 
-          на адресу суду не надходила заява про розгляд справи за відсутності представника позивача чи клопотання про відкладення судового засідання через неможливість забезпечити явку представника;
-          право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності;
-          оцінка можливості вирішення спору по суті за відсутності представника позивача має обов`язково надаватись судом у разі, якщо позивач не з`явився на виклик суду, але звернувся із заявою про розгляд цієї справи за його відсутності;
-          приписи ч.4 ст.202 та п.4 ч.1 ст.226 ГПК не передбачають вимоги, що для залишення позову без розгляду позивач має не з`явитися у судове засідання саме при визнанні його явки обов`язковою та виклику до суду;
-          відповідно до протоколу судового засідання від 17.08.2022, представник позивача Серт О.В., який приймав участь в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, ознайомлений з датою наступного судового засідання; представник позивача був належним чином повідомлений про місце, дату та час розгляду справи; для подальшої участі представника позивача в судовому засіданні суд заздалегідь забронював зал та час для проведення відеоконференції;
-          суд роз`яснював перелік дій для участі в режимі відеоконференції та попередив, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву;
-          сторона, яка бере участь у судовому процесі, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
12.          Центральний апеляційний господарський суд постановою від 24.01.2023 задовольнив апеляційну скаргу ОСОБА_1 , скасував ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 13.09.2022 та передав справу до суду першої інстанції для продовження розгляду.
13.          Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, тим, що:
-          представник позивача (адвокат Серт О.В.) у підготовчому засіданні у справі 17.08.2022 в режимі відеоконференції заявив клопотання про проведення наступного судового засідання в режимі відеоконференції через Вищий антикорупційний суд; Господарський суд Дніпропетровської області в ухвалі від 17.08.2022 зазначив, що у Вищому антикорупційному суді відсутня можливість проведення відеоконференції через завантаженість та відсутність вільних залів, позивач може скористатися участю в наступному судовому засіданні у режимі відеоконференції за допомогою власних технічних засобів;
-          представники позивача не подавали клопотань про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, а клопотання представника позивача від 17.08.2022 (адвоката Трушківської Л.В.) про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у Вищому антикорупційному суді Господарський суд Дніпропетровської області не розглянув;
-          в матеріалах справи відсутні відомості про направлення учасникам справи ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 17.08.2022, якою відмовлено у призначенні проведення відеоконференції для представника позивача у Вищому антикорупційному суді та за відсутності клопотання представників позивача призначено проведення відеоконференції з використанням власних технічних засобів;
-          суд першої інстанції належним чином не повідомив представника позивача про призначення судового засідання та порядок його проведення, зокрема, щодо вирішення клопотання про проведення засідання у режимі відеоконференції у приміщенні Вищого антикорупційного суду та поза межами приміщення суду із використанням власних технічних засобів; 
-          суд першої інстанції також не встановлював причин неявки представника позивача в судове засідання; 
-          причина неявки в судове засідання 13.09.2022 не може вважатися неповажною, оскільки з матеріалів справи не вбачається ігнорування позивачем своїх процесуальних обов`язків і вимог суду; 
-          у суду першої інстанції були відсутні правові підстави, передбачені статтями 202, 226 ГПК, для залишення позову без розгляду;
-          з метою недопущення порушення права на доступ до правосуддя, наявні підстави для скасування ухвали Господарського суду Дніпропетровської області від 13.09.2022.
Короткий зміст вимог та доводів касаційної скарги, відзиву на касаційну скаргу, інших заяв учасників справи
14.           10.02.2023 ПрАТ "Хімдивізіон" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 24.01.2023, у якій просить суд її скасувати та залишити в силі ухвалу Господарського суду Дніпропетровської області від 13.09.2022.
15.          Скаржник у касаційній скарзі як на підставу касаційного оскарження посилається на п.1 ч.2 ст.287 ГПК та зазначає, що Центральний апеляційний господарський суд порушив пункти 2-4 ч.2 ст.42, частини 1, 2 ст.74, ст.197 ГПК та не врахував правову позицію, яка викладена у постановах Верховного Суду від 21.02.2018 у справі №2103/490/2012 щодо обов`язку сторони з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі та від 03.06.2020 у справі №318/89/18 щодо можливості суду залишити позов без розгляду у випадку зловживання процесуальними правами.
16.          15.03.2023 надійшов відзив ОСОБА_1 на касаційну скаргу у якому просить залишити її без задоволення, а оскаржувану постанову суду апеляційної інстанції залишити без змін.
17.          У відзиві зазначає:
-          судовий процес, в першу чергу, спрямований на вирішення спору шляхом ухвалення відповідного судового рішення, і лише у випадку обґрунтованої неможливості розгляду справи за недостатністю доказів, які були витребувані та є необхідними, суд може залишити позов без розгляду;
-          суд ухвалою від 17.08.2022 закрив підготовче провадження та призначив справу до розгляду по суті на 13.09.2022; вирішив провести засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів;
-           17.08.2022 представник позивача адвокат Трушківська Л.В. направила до Господарського суду Дніпропетровської області клопотання про участь в судовому засіданні 13.09.2022 в режимі відеоконференції в приміщенні суду (Вищого антикорупційного суду, або іншому суді, що знаходиться в місті Києві); вказане клопотання суд не розглянув;
-           13.09.2022 представник позивача адвокат Серт О.В. приєднався до системи відеоконференцзв`язку (https://vkz.court.gov.ua), однак запрошення від суду ані об 11:20, ані пізніше не отримав;
-          ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду несе учасник лише тоді, коли ним подавалося відповідне клопотання; ОСОБА_1 такої заяви не подавав;
-          у суду першої інстанції не було обґрунтованих підстав для залишення позову без розгляду; суд здійснив занадто формальне ставлення та суворе тлумачення норм ГПК, що обмежило право позивача на доступ до правосуддя;
-           ОСОБА_1 не зловживав своїми процесуальними правами.
Надходження касаційної скарги на розгляд Верховного Суду
18.          Верховний Суд ухвалою від 02.03.2023 відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою ПрАТ "Хімдивізіон", розгляд касаційної скарги призначив у порядку письмового провадження без повідомлення учасників справи.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
19.          Залишаючи позов без розгляду, суд першої інстанції керувався тим, що представники позивача в судове засідання 13.09.2022 не з`явилися та не повідомили суд про причини неявки; на адресу суду не надходила заява про розгляд справи за відсутності представника позивача чи клопотання про відкладення судового засідання через неможливість забезпечити явку представника; представник позивача Серт О.В., який брав участь в підготовчому засіданні в режимі відеоконференції, був ознайомлений з датою наступного судового засідання; суд роз`яснював перелік дій для участі в режимі відеоконференції та попередив про ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду.
20.          Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції Центральний апеляційний господарський суд зазначив, що представники позивача не подавали клопотань про проведення судового засідання в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів, а клопотання представника позивача від 17.08.2022 (адвоката Трушківської Л.В.) про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у Вищому антикорупційному суді Господарський суд Дніпропетровської області не розглянув; суд першої інстанції належним чином не повідомив представника позивача про призначення судового засідання та порядок його проведення, зокрема, в режимі відеоконференції; суд не встановлював причин неявки представника позивача в судове засідання; позивач не ігнорував своїх процесуальних обов`язків і вимог суду; залишення позову без розгляду може порушити права позивача на доступ до правосуддя.
21.          Скаржник посилається на неврахування судом апеляційної інстанції висновків Верховного Суду щодо обов`язку сторони з розумним інтервалом часу цікавитись провадженням у її справі та щодо можливості залишити позов без розгляду у випадку зловживання стороною своїми процесуальними правами.
22.          У свою чергу позивач посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права, зокрема, щодо забезпечення його участі у судовому засіданні у режимі відеоконференції, надто суворе тлумачення судом норм ГПК, що призвело до обмеження права на доступ до правосуддя, та відсутність зловживання позивачем своїми процесуальними правами.
23.          Порядок звернення до господарського суду, а також здійснення судового провадження у господарській справі регламентовано нормами ГПК.
24.          Відповідно до частин 1-4 ст.13 ГПК судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
25.          За приписами п.2 ч.1 ст.42 ГПК учасники справи мають право, зокрема, брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
26.          Відповідно до ч.2 ст.120 ГПК суд повідомляє учасників справи про дату, час і місце судового засідання чи вчинення відповідної процесуальної дії, якщо їх явка є не обов`язковою.
27.          Разом з тим ч.1 ст.202 ГПК передбачає, що неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
28.          Відповідно до ч.2 ст.202 ГПК суд відкладає розгляд справи в судовому засіданні в межах встановленого цим Кодексом строку з таких підстав: 1) неявка в судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про направлення йому ухвали з повідомленням про дату, час і місце судового засідання; 2) перша неявка в судове засідання учасника справи, якого повідомлено про дату, час і місце судового засідання, якщо він повідомив про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) виникнення технічних проблем, що унеможливлюють участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції, крім випадків, коли відповідно до цього Кодексу судове засідання може відбутися без участі такої особи; 4) необхідність витребування нових доказів, у випадку коли учасник справи обґрунтував неможливість заявлення відповідного клопотання в межах підготовчого провадження.
29.          Згідно з ч.3 ст.202 ГПК якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі: 1) неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки; 2) повторної неявки в судове засідання учасника справи (його представника) незалежно від причин неявки; 3) неявки представника в судове засідання, якщо в судове засідання з`явилася особа, яку він представляє, або інший її представник; 4) неявки в судове засідання учасника справи, якщо з`явився його представник, крім випадків, коли суд визнав явку учасника справи обов`язковою.
30.          У разі неявки позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки, суд залишає позовну заяву без розгляду, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору (ч.4 ст.202 ГПК).
31.          Відповідно до п.4 ч.1 ст.226 ГПК суд залишає позов без розгляду якщо позивач без поважних причин не подав витребувані судом докази, необхідні для вирішення спору, або позивач (його представник) не з`явився у судове засідання або не повідомив про причини неявки, крім випадку, якщо від нього надійшла заява про розгляд справи за його відсутності і його нез`явлення не перешкоджає вирішенню спору.
32.          Аналіз змісту наведених норм свідчить, що обов`язковими умовами для застосування передбачених ч.4 ст.202, п.4 ч.1 ст.226 ГПК процесуальних наслідків неявки позивача у судове засідання є одночасно його належне повідомлення про час і місце судового засідання та відсутність заяви позивача про розгляд справи за його відсутності.
33.          У разі відсутності у позивача наміру брати участь у судовому засіданні, статті 202, 226 ГПК передбачають подання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності. Тобто право позивача як особи, яка подала позов та зацікавлена в його розгляді, не бути присутнім у судовому засіданні кореспондується з його обов`язком подати до суду відповідну заяву про розгляд справи за його відсутності (такий правовий висновок викладений у постановах об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 05.06.2020 у справі №910/16978/19 та від 16.10.2020 у справі №910/8816/19, Верховного Суду від 25.11.2020 у справі №910/15226/19, від 09.11.2022 у справі №925/1376/21). На вказаний висновок посилався суд першої інстанції, залишаючи позов без розгляду.
34.          Разом з тим, встановлені обставини справи не свідчать про відсутність у позивача наміру брати участь у її розгляді.
35.          Так, представник позивача (адвокат Серт О.В.) був присутній у підготовчому судовому засіданні 17.08.2022, де заявив клопотання про участь у наступному судовому засіданні у режимі відеоконференції у приміщенні Вищого антикорупційного суду. 
36.          Верховний Суд враховує ту обставину, що Господарський суд Дніпропетровської області, вказавши про неможливість проведення відеоконференції у Вищому антикорупційному суді, самостійно визначив альтернативний порядок проведення судового засідання у режимі відеоконференції та постановив провести таке засідання у режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, про що позивач не просив.
37.          При цьому Господарський суд Дніпропетровської області роз`яснив перелік дій для участі в режимі відеоконференції та попередив, що ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву. 
38.          Представник позивача (адвокат Трушківська Л.В.) 17.08.2022 додатково подала клопотання про участь у судовому засіданні у режимі відеоконференції у приміщенні Вищого антикорупційного суду, яке суд першої інстанції не розглянув.
39.          При цьому Верховний Суд враховує те, що клопотання адвоката Трушківської Л.В. фактично є повторним та таким, яке суд раніше розглянув (ухвалою від 17.08.2022) і в задоволенні якого відмовив у зв`язку з відсутністю можливості проведення відеоконференції у Вищому антикорупційному суді через завантаженість та відсутність вільних залів на відповідну дату.
40.          Однак у такому випадку Господарський суд Дніпропетровської області повинен був повідомити сторону про залишення повторного клопотання без розгляду через його вирішення в ухвалі від 17.08.2022 про закриття підготовчого провадження та призначення справи до розгляду по суті, що суд першої інстанції не зробив.
41.          Відповідно до частин 1, 3 ст.197 ГПК учасники справи мають право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду за умови наявності у суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою. Учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему та / або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів).
42.          Ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву (ч.5 ст.197 ГПК).
43.          У свою чергу, частини 6 та 8 ст.197 ГПК передбачають, що суд може постановити ухвалу про участь учасника справи у судовому засіданні в режимі відеоконференції у приміщенні суду, визначеному судом. У клопотанні про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції в приміщенні суду в обов`язковому порядку зазначається суд, в якому необхідно забезпечити її проведення.
44.          Як вбачається із наведених норм, процесуальний закон не покладає на учасника справи ризики технічної неможливості участі у відеоконференції у приміщенні суду.
45.          Отже, такі дії суду, з урахуванням того, що позивач відповідної заяви не подавав, є помилковими, а покладення на позивача негативних наслідків, пов`язаних із ризиками технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів, є необґрунтованим.
46.          Таким чином, хоча позивач був повідомлений про час і місце судового засідання та від останнього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, рішення суду першої інстанції про залишення позову без розгляду було передчасним, оскільки із встановлених обставин вбачається наявність у позивача наміру брати участь у розгляді справи. 
47.          Суд не встановив причин неявки позивача (його представника) у судове засідання (який стверджує, що 13.09.2022 приєднався до системи відеоконференцзв`язку, однак запрошення від суду не отримав), а натомість необґрунтовано поклав на позивача ризики технічної неможливості участі у відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів.
48.          Верховний Суд погоджується також із висновком суду апеляційної інстанції, що за вказаних обставин залишення позову без розгляду призведе до порушення права позивача на доступ до правосуддя.
49.          Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожній фізичній або юридичній особі гарантовано право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.
50.          Відповідно до практики Європейського суду з прав людини право на суд включає не тільки право ініціювати провадження, але й право отримати вирішення спору судом (рішення від 01.03.2002 у справі "Кутіч проти Хорватії", заява №48778/99).
51.          Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (рішення Європейського суду з прав людини від 28.10.1998 у справі "Перес де Рада Каванил`ес проти Іспанії", заява №28090/95).
52.          Таким чином, Центральний апеляційний господарський суд обґрунтовано скасував передчасне рішення суду першої інстанції про залишення позову без розгляду та направив справу до цього суду для продовження розгляду.
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
53.          Відповідно до ч.1 ст.300 ГПК, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
54.          Згідно із ч.1 ст.309 ГПК суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених ст.300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
55.          Враховуючи викладене, Верховний Суд дійшов висновків про залишення касаційної скарги без задоволення, а постанови суду апеляційної інстанції - без змін.
Судові витрати
56.          Оскільки суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат не здійснюється (ч.14 ст.129 ГПК).
Керуючись статтями 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1.          Касаційну скаргу Приватного акціонерного товариства "Хімдивізіон" залишити без задоволення. 
2.          Постанову Центрального апеляційного господарського суду від 24.01.2023 у справі №904/602/22 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                      О. Кібенко

Судді                                                                                          С. Бакуліна

                                                                                                              В. Студенець