УХВАЛА

26 травня 2023 року 
м. Київ
cправа №  906/129/21 
Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Могил С.К.,
розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" про відвід колегії суддів у складі: Дроботової Т. Б. - головуючого (доповідача), Багай Н. О., Чумака Ю. Я. від розгляду справи № 906/129/21
за касаційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю "Північний лідер"
на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023
додаткову постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 23.02.2023
та рішення Господарського суду Житомирської області від 06.12.2021
у справі № 906/129/21
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Північний лідер"
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш", Товариства з обмеженою відповідальністю "Каро" Фітнес Центр", Товариства з обмеженою відповідальністю "Фінансова Компанія "Геліос",
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Мале приватне підприємство "Мета", Товариство з обмеженою відповідальністю "Астрал",
треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідачів - приватний нотаріус Коростенського міського нотаріального округу Житомирської області Івчук Станіслав Станіславович, приватний нотаріус Малинського районного нотаріального округу Житомирської області Тимошенко Надія Сергіївна, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Чуловський Володимир Анатолійович, Асоціація "Група винахідників та науковців "Оберігбудреставрація",
про скасування рішень, записів про право власності, визнання недійсними договорів,
В С Т А Н О В И В:
На адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга Товариства з обмеженою відповідальністю "Північний лідер" на постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 09.02.2023, додаткову постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 23.02.2023 та рішення Господарського суду Житомирської області від 06.12.2021 у справі № 906/129/21, подана безпосередньо до Суду 17.03.2023.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 17.03.2023 вказану касаційну скаргу передано для розгляду колегії суддів у складі: Дроботова    Т. Б. - головуючий (доповідач), Багай Н. О., Чумак Ю. Я.
Товариство з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" 22.05.2023 подало до суду касаційної інстанції заяву про відвід колегії суддів  Дроботової Т. Б. (головуючого), Багай Н.  О., Чумака Ю.  Я. У вказаній заяві Товариство з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" посилається на п. п. 3, 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України, а саме необ`єктивність та упередженість зазначених суддів, оскільки у постанові від 28.09.2022 у даній справі Верховний Суд вже висловив свою правову позицію, а з`ясування колегією суддів Верховного Суду у зазначеному складі питань, які виходять за межі предмету спору у справі № 906/129/12, ігнорування змісту та висновків постанови Верховного Суду від 28.09.2022 у цій справі, обраного позивачем невірного способу захисту уявно порушеного права позивача, предмета у пов`язаній господарській справі № 906/1079/21 є свідченням зацікавленості у прийнятті рішення на користь позивача. Крім того, фактичним бенефіціаром Малого приватного підприємства "Мета" і Товариства з обмеженою відповідальністю "Північний лідер" є Іскра Микола Миколайович, член політради політичної партії "Слуга народу" у Житомирській області, який, на думку заявника, може втручатися через народного депутата провладної політичної партії Пушкаренка Арсенія у справу № 906/129/12, як і в кримінальні провадження стосовно нерухомого майна, що є предметом даного спору. Також заявник зазначає, що про втручання у справу № 906/129/12 свідчить скасування постановою Верховного Суду постанови суду апеляційної інстанції у цій справі як незаконної. Крім того, заявник звертає увагу на звинувачення голови Верховного Суду у впливі на прийняття рішень Верховним Судом.
Ухвалою Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23.05.2023 з підстав необґрунтованості заявленого відводу справу № 906/129/21 передано на авторозподіл для визначення судді з розгляду заяви про відвід колегії суддів у складі: Дроботової Т. Б. - головуючого, Багай Н. О., Чумака Ю. Я. в порядку, встановленому       ч. 3 ст. 39 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України).
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25.05.2023 вказану заяву у справі № 906/129/21 передано на розгляд судді Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду Могил С.К.
Відповідно до частин 1-3 ст. 39 ГПК України питання про відвід (самовідвід) судді може бути вирішено як до, так і після відкриття провадження у справі. Питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу і заява про такий відвід надійшла до суду за три робочі дні (або раніше) до наступного засідання, вирішення питання про відвід здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 32 цього Кодексу.
Розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш", Суд не вбачає підстав для її задоволення з огляду на таке.
У п.п. 3, 5 ч. 1 ст. 35 ГПК України визначені підстави для відводу (самовідводу) судді. Суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо, зокрема, він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; є інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності судді.
Відповідно до частини першої, другої статті 48 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.
Частиною четвертою статті 11 ГПК України та статтею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) як джерело права.
Пунктом 1 статті 6 Конвенції гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.
Згідно з практикою ЄСПЛ наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. За суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (пункт 49 рішення у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).
ЄСПЛ зазначив, що "безсторонність", в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися відповідно до суб`єктивного критерію, на підставі особистих переконань та поведінки конкретного судді у конкретній справі - тобто, жоден з членів суду не має проявляти будь-якої особистої прихильності або упередження, та об`єктивного критерію - тобто, чи були у судді достатні гарантії для того, щоб виключити будь-які легітимні сумніви з цього приводу (рішення ЄСПЛ у справі "Булут проти Австрії" від 22.02.1996, у справі "Томан проти Швейцарії" від 10.06.1996). Відповідно до об`єктивного критерію має бути визначено, чи наявні факти, що можуть бути перевірені, які породжують сумніви щодо відсутності безсторонності судів. У цьому зв`язку навіть зовнішні ознаки мають певне значення.
При цьому, особиста безсторонність суду, як суб`єктивний критерій, презюмується, поки не надано доказів протилежного (пункт 50 рішення ЄСПЛ у справі "Білуха проти України" від 09.11.2006).
У контексті суб`єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного. При оцінці об`єктивного критерію окремо від поведінки суддів слід визначити, чи існували переконливі факти, які могли б викликати сумніви щодо їхньої безсторонності. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (пункти 29, 31 рішення ЄСПЛ "Газета "Україна-центр" проти України" від 15.07.2010).
ГПК України не встановлює вичерпного переліку обставин, які свідчать про необ`єктивність судді, однак зазначається, що такі підстави повинні бути обґрунтовані особою, яка ініціює питання про відвід судді.
Суд зазначає, що не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв`язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов`язані з прийняттям суддями рішень з інших справ.
Таким чином, щодо суб`єктивної складової безсторонності суду заявнику необхідно подати докази фактичної наявності упередженості судді для відводу його від справи, оскільки існує презумпція неупередженості судді. І тільки якщо з`являються об`єктивні сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, або його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі.
У контексті поданої заяви суд звертає увагу на приписи частини четвертої статті 35 ГПК України, якою імперативно визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
З урахуванням викладеного, доводи заявника є такими, що не узгоджуються із наведеними вище нормами законодавства, ґрунтуються на припущеннях, не містять об`єктивно обґрунтованих посилань на дійсні обставини, які викликають сумнів у об`єктивності або неупередженості суддів та могли би бути підставою для відводу у розумінні ст. 35 ГПК України. 
Отже, доводи, наведені у заяві Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" про відвід колегії суддів у складі: Дроботової Т. Б. - головуючого, Багай Н. О., Чумака Ю. Я. від розгляду справи № 906/129/21, не можуть бути віднесені до обставин, які викликають сумнів у неупередженості або об`єктивності відповідної колегії суддів у розгляді цієї справи, а також не містять обґрунтованого посилання на підстави, передбачені статтею 35 ГПК України, у зв`язку із чим Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні заявленого відводу.
Керуючись ст. ст. 35, 38, 39, 234, 235 ГПК України, Суд, -
У Х В А Л И В:
Відмовити у задоволенні заяви Товариства з обмеженою відповідальністю "Коростенський завод Трансмаш" про відвід колегії суддів у складі: Дроботової Т. Б. - головуючого (доповідача), Багай Н. О., Чумака Ю. Я. від розгляду справи  № 906/129/21.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                      Могил С.К.