ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2023 року 
м. Київ

cправа №  910/21899/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Погребняка В.Я. - головуючого, Білоуса В.В., Васьковського О.В.,
за участю секретаря судового засідання Кравченко О.В.

учасники справи:
боржник - Дочірнє підприємство "Край Проперті",
представник боржника -Мирний Є.М., адвокат, ордер серії АІ № 1279721 від 16.09.2022 ),
кредитор - Головне управління Державної податкової служби у місті Києві
представник кредитора - Іващенко Д.А., в порядку самопредставництва юридичної особи,

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу
Дочірнього підприємства "Край Проперті"
на ухвалу Господарського суду міста Києва
від 31.05.2022
у складі судді: Паська М.В.,
та постанову Північного апеляційного господарського суду 
від 14.12.2022
у складі колегії суддів: Отрюха Б.В. (головуючий), Полякова Б.М., Грека Б.М.,

у справі за заявою
Головного управління ДПС у місті Києві
до Дочірнього підприємства "Край Проперті"
про відкриття провадження у справі про банкрутство
ВСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
1. Головне управління Державної податкової служби місті Києві (далі - кредитор, Головне управління ДПС у місті Києві) звернулось до Господарського суду міста Києва із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство Дочірнього підприємства "Край Проперті" (далі - ДП "Край Проперті", скаржник, боржник).
Короткий зміст рішення суду першої інстанції
2. Ухвалою від 31.05.2022 Господарський суд міста Києва відкрив провадження у справі № 910/21899/21 про банкрутство ДП "Край Проперті" (ідентифікаційний код 24365189);
ввів мораторій на задоволення вимог кредиторів боржника;
визнав Головне управління ДПС у місті Києві кредитором боржника  (ідентифікаційний код 24365189) на загальну суму 3  943  289,85 грн.;
ввів процедуру розпорядження майном боржника та призначив розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Стоян Марину Миколаївну (далі - розпорядник майна Стоян М.М., арбітражний керуючий); 
вирішив інші процедурні та процесуальні питання.
2.1. Місцевий суд зазначив про наявність підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство, оскільки загальна сума підтверджених непогашених грошових вимог заявника до боржника складає 3  943  289,85 грн.
2.2. Водночас боржником не надано суду доказів погашення заборгованості перед заявником відповідно до частини третьої статті 39 Кодексу України з процедур банкрутства (далі - КУзПБ). 
Короткий зміст рішення суду апеляційної інстанції
3. Постановою від 14.12.2022 Північний апеляційний господарський суд апеляційну скаргу ДП "Край Проперті" залишив без задоволення;
ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 у справі № 910/21899/21 залишив без змін.
3.1. Апеляційний суд встановив, що за ДП "Край Проперті" обліковується заборгованість у розмірі 3  862  089,85 грн., з них: сума податкового боргу з податку на додану вартість у розмірі 3  405  701,89 грн., яка виникла на підставі самостійно поданої податкової звітності та донарахованих контролюючим органом сум податкових зобов`язань, у відповідності до прийнятих податкових повідомлень рішень № 0652831207 від 26.09.2018, № 0608751213 від 11.09.2018, № 0608771213 від 11.09.2018, № 670/26552209 від 23.10.2015, № 0915191207 від 07.12.2018, №  00001601402 від 14.02.2019, № 0747741207 від 29.10.2019, а також нарахованих штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату, але не сплачених у визначеному законом порядку; сума податкового боргу з податку на прибуток у розмірі 456  387,96 грн., яка виникла на підставі донарахованих контролюючим органом сум податкових зобов`язань, відповідно до прийнятого податкового повідомлення-рішення № 669/26552209 від 23.10.2015, а також нарахованих штрафних санкцій та пені за несвоєчасну сплату, але не сплачених у визначеному законом порядку.
3.2. Також апеляційний суд на підставі відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, листів Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів, Державної служби України з питань праці, Державного космічного агентства України, Департаменту земельних ресурсів, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Київської митниці Держмитслужби, Національного Депозитарію України, ПАТ "Укрзалізниця", Державної служби України з безпеки на морському та річковому транспорті встановив, що інформація щодо активів даного суб`єкта, які можуть бути джерелом погашення податкового боргу - відсутня, що унеможливлює здійснення заходів стягнення, передбачених п. 95.6 ст. 95 Податкового кодексу України (далі - ПК України).
3.3. Крім того суд зазначив, що за інформацією, наявною у базах даних ДПС реєстратори розрахункових операцій боржником не реєстрували, тому такі обставини перешкоджають здійсненню заходів зі стягнення заборгованості, передбачених п. 95.4 ст. 95 ПК України.
3.4. З огляду на зазначене апеляційний суд погодився із висновком місцевого суду про те, що загальна сума підтверджених непогашених грошових вимог заявника до боржника складає 3  943  289,85 грн. Водночас апеляційний суд зазначив, що боржником не надано доказів погашення заборгованості перед заявником відповідно до частини третьої статті 39 КУзПБ.
3.4. Посилання скаржника на те, що місцевим господарським судом у оскаржуваному судовому рішенні зазначено невірно організаційно-правову форму господарювання боржника, апеляційним судом визнані необґрунтованими, оскільки ухвалою Господарського суду міста Києва від 23.06.2022 у справі № 910/21899/21 виправлено описку в тексті ухвали Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 у справі № 910/21899/21 та зазначено, що замість: "Товариство з обмеженою відповідальністю "Край Проперті"" слід читати: "Дочірнє підприємство "Край Проперті".
КАСАЦІЙНЕ ПРОВАДЖЕННЯ У ВЕРХОВНОМУ СУДІ
4. ДП "Край Проперті" 13.01.2023 звернулось до Верховного Суду з касаційною скаргою на ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 у справі №  910/21899/21.
5. Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду справи №  910/21899/21 визначено колегію суддів у складі: головуючий суддя - Погребняк В.Я., судді - Білоус В.В., Васьковський О.В., що підтверджується протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 16.01.2023.
6. Ухвалою від 06.02.2023 Верховний Суд відкрив касаційне провадження у справі № 910/21899/21 за касаційною скаргою ДП "Край Проперті" на ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2022;
повідомив учасників справи, що розгляд касаційної скарги ДП "Край Проперті" на ухвалу Господарського суду місті Києва від 31.05.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 відбудеться 21.03.2023 о 11:00.
7. Від Головного управління ДПС у місті Києві надійшов відзив, у якому представник Управління просив касаційну скаргу залишити без задоволення, оскаржувані судові рішення без змін.
8. З урахуванням положень Закону України від 30.03.2020 № 540-IX "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)", постанови Кабінету Міністрів України від 11.03.2020 № 211 "Про запобігання поширенню на території України коронавірусу COVID-19" (зі змінами), Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні" (затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX), Указу Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 07.02.2023 № 2915-IX, Верховний Суд розглядає справу № 910/21899/21 у розумний строк, тобто такий, що є об`єктивно необхідним для забезпечення можливості реалізації учасниками справи відповідних процесуальних прав.
УЗАГАЛЬНЕНІ ДОВОДИ УЧАСНИКІВ СПРАВИ В КАСАЦІЙНОМУ СУДІ
Доводи скаржника (ДП "Край Проперті")
9. Скаржник зазначив, що матеріали справи не містять доказів вчинення Головним управлінням ДПС у місті Києві відповідних заходів стягнення (погашення) податкового боргу, передбачених пунктом 87.5 статті 87, статтями 88, 89, пунктом 95.22 та пунктом 95.3 статті 95 ПК України. Також скаржник звернув увагу, що Головне управління ДПС у місті Києві не зверталося до ДП "Край Проперті" щодо отримання інформації про дебіторську заборгованість останнього та щодо пропозиції укладення договору про переведення права вимоги дебіторської заборгованості боржника.
9.1. Скаржник, посилаючись на правові позиції, викладені у постановах Верховного Суду від 30.09.2021 у справі № 910/410/21, від 31.05.2022 у справі № 917/1234/21, від 29.05.2019 у справі № 924/687/18, від 04.12.2018 у справі № 920/1141/16, від 26.12.2018 у справі № 908/2229/17, від 20.02.2020 у справі № 910/19276/16, доводив, що між ініціюючим кредитором та боржником з приводу їх прав та обов`язків наявні суперечності, а заявником не вжито усіх заходів стягнення податкового боргу за процедурами, передбачених ПК України. За таких обставин, на думку скаржника, заява Головного управління ДПС у місті Києві про відкриття провадження у справі про банкрутство ДП "Край Проперті" не відповідає змісту визначених статтею 34 КУзПБ вимог, а між сторонами існує спір про право, що є підставою для відмови у відкритті провадження у справі про банкрутство. 
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Щодо меж розгляду справи судом касаційної інстанції
10. Відповідно до статті 300 ГПК України, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної  інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права.
11. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
12. Суд не обмежений доводами та вимогами касаційної скарги, якщо під час розгляду справи буде виявлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права.
13. З урахуванням повноважень касаційного суду відповідно до статті 300 ГПК України, Верховний Суд вважає прийнятною касаційну скаргу щодо доводів скаржника, зазначених в пунктах 9 - 9.1. описової частини цієї постанови.
Щодо застосування норм матеріального та процесуального права та мотивів прийняття (відхилення) доводів касаційної скарги
14. Предметом судового розгляду у цій справі є заява Головного управління ДПС у місті Києві із вимогою про відкриття провадження у справі про банкрутство ДП "Край Проперті".
Надаючи оцінку доводам скаржника та відповідності рішень судів попередніх інстанцій положенням процесуального та матеріального права, колегія суддів враховує таке.
15. Статтею 1 КУзПБ визначено, що неплатоспроможність - це неспроможність боржника виконати після настання встановленого строку грошові зобов`язання перед кредиторами не інакше, як через застосування процедур, передбачених цим Кодексом.
16. Грошове зобов`язання - зобов`язання боржника сплатити кредитору певну грошову суму відповідно до цивільно-правового правочину (договору) та на інших підставах, передбачених законодавством України. До грошових зобов`язань належать також зобов`язання щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загально-обов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування; зобов`язання, що виникають внаслідок неможливості виконання зобов`язань за договорами зберігання, підряду, найму (оренди), ренти тощо та які мають бути виражені у грошових одиницях. До складу грошових зобов`язань боржника, у тому числі зобов`язань щодо сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне та інше соціальне страхування, не включаються неустойка (штраф, пеня) та інші фінансові санкції, визначені на дату подання заяви до господарського суду, а також зобов`язання, що виникли внаслідок заподіяння шкоди життю і здоров`ю громадян, зобов`язання з виплати авторської винагороди, зобов`язання перед засновниками (учасниками) боржника - юридичної особи, що виникли з такої участі.
17. За змістом частин першої- третьої статті 34 КУзПБ заява про відкриття провадження у справі про банкрутство подається кредитором або боржником у письмовій формі із зазначенням обов`язкових реквізитів та викладу обставин, що є підставою для звернення до суду. Заява кредитора, також, повинна містити відомості про розмір вимог кредитора до боржника із зазначенням окремо розміру неустойки (штрафу, пені), яка підлягає сплаті.
18. До заяви кредитора - контролюючого органу, уповноваженого відповідно до Податкового кодексу України здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у межах своїх повноважень, іншого органу, який відповідно до закону здійснює контроль за справлянням інших обов`язкових платежів на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, додаються докази вжиття заходів щодо стягнення (погашення) податкового боргу або іншої заборгованості у встановленому законодавством порядку (абзац 6 частини другої статті 34 КУзПБ).
Отже, законодавець встановив обов`язкову кваліфіковану умову ініціювання контролюючим органом справи про банкрутство з огляду на його повноваження, як органу стягнення податкового боргу чи недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, та правовий механізм забезпечення погашення цих боргів за рахунок коштів і майна платників податків, обов`язок реалізації якого покладено на контролюючі органи відповідно до спеціального законодавства.
19. Аналіз наведеного дає підстави для висновку, що на контролюючий орган покладено обов`язок подання разом із заявою про відкриття провадження у справі про банкрутство всіх доказів вжиття заходів забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування відповідно до компетенції та в порядку передбаченому спеціальним законодавством, що регулює відносини, які виникають у сфері справляння відповідних податків і зборів.
20. Відсутність або неповнота таких доказів досліджується господарським судом станом на час ініціювання контролюючим органом провадження у справі про банкрутство та відповідно до частини третьої статті 37 КУзПБ можуть бути підставою для залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху з підстав, передбачених статтею 174 Господарського процесуального кодексу України, з урахуванням вимог КУзПБ.
21. Відповідно до п. 41.1 статті 41 ПК України контролюючими органами є, зокрема, податкові органи (центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, його територіальні органи) - щодо дотримання законодавства з питань оподаткування (крім випадків, визначених підпунктом 41.1.2 цього пункту), законодавства з питань сплати єдиного внеску, а також щодо дотримання іншого законодавства, контроль за виконанням якого покладено на центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, чи його територіальні органи.
22. Пунктом 41.4 статті 41 ПК України визначено, що органами стягнення є виключно контролюючі органи, уповноважені здійснювати заходи щодо забезпечення погашення податкового боргу та недоїмки зі сплати єдиного внеску у межах повноважень, а також державні виконавці в межах своїх повноважень.
23. Спеціальний порядок стягнення податкового боргу платників податків регулюється, зокрема, статтями 87, 95-99 ПК України.
24. Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених цим Кодексом, а також іншими законодавчими актами (п. 87.2 статті 87 ПК України)
25. Відповідно до п. 95.1 статті 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
26. Стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини (абзац 1 п. 95.3 ст. 95 ПК України).
27. Механізм виконання судових рішень про стягнення грошових коштів у рахунок погашення податкового боргу передбачений главою 12 Інструкції про безготівкові розрахунки в Україні в національній валюті, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 21.01.2004 № 22, який передбачає оформлення інкасового доручення для примусового стягнення коштів у рахунок погашення податкового боргу.
28. Водночас спеціальним законодавством щодо справляння податків і зборів, окрім стягнення коштів з рахунків платника податків у банках, передбачено й інші заходи погашення податкового боргу за рахунок майна боржника (на підставі відповідного судового рішення), а саме: продаж майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі; стягнення готівкових коштів; стягнення дебіторської заборгованості платника податків.
29. У абзацах 2, 3 пункту 95.3 ст. 95 ПК України визначено, що контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.
30. Відповідно до п. 95.22. статті 95 ПК України контролюючий орган звертається до суду щодо стягнення з дебіторів платника податку, що має податковий борг, сум дебіторської заборгованості, строк погашення якої настав та право вимоги якої переведено на контролюючі органи, у рахунок погашення податкового боргу такого платника податків.
31. У разі відмови платника податків, що має податковий борг, від укладення з контролюючим органом договору щодо переведення права вимоги дебіторської заборгованості такий контролюючий орган звертається до суду щодо зобов`язання платника податків укласти зазначений договір (абзац 4 пункту 87.5 статті 87 ПК України).
32. В контексті зазначених положень Податкового кодексу України системне тлумачення статті 34 КУЗБ дає підстави для висновку, що тільки вжиття контролюючим органом сукупності передбачених спеціальним законодавством заходів стягнення податкового боргу чи недоїмки зі сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, якщо такі заходи не призвели до погашення боргу, може бути передумовою для ініціювання контролюючим органом справи про банкрутство боржника.
32.1. Відсутність або неповнота доказів на підтвердження вчинення контролюючим органом дій щодо стягнення податкового боргу чи недоїмки досліджується господарським судом станом на час ініціювання контролюючим органом провадження у справі про банкрутство та, відповідно до частини третьої статті 37 КУзПБ можуть бути підставою для залишення заяви про відкриття провадження у справі без руху з підстав, передбачених статтею 174 ГПК України, з урахуванням вимог КУзПБ.
Таку ж правову позицію висловлено Верховним Судом у постановах від 30.09.2021 у справі № 910/410/21, від 31.05.2022 у справі № 917/1234/21 та підстав для відступу від такої позиції у цій справі колегія суддів не вбачає.
Щодо суті касаційної скарги
33. З матеріалів справи вбачається, що судом апеляційної інстанції під час апеляційного перегляду ухвали Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 (якою, зокрема, відкрито провадження у справі № 910/21899/21 про банкрутство ДП "Край Проперті") встановлено здійснення дій контролюючим органом (ініціюючий кредитор), передбачених спеціальним законодавством. Тобто апеляційний суд, за результатами розгляду заяви Головного управління ДПС у м. Києві дійшов висновку, що податковим органом вчинені усі дії, передбачені для можливості погашення існуючого боргу за рахунок дебіторської заборгованості боржника, зокрема пунктом 87.5 статті 87 та пунктом 95.22. статті 95 ПК України.
34. Разом з тим у касаційній скарзі представник боржника зазначив, що такі висновки суду апеляційної інстанції є передчасними, а у боржника та ініціюючого кредитора на цей час існує спір про право. 
35. Аналізуючи встановлені судом апеляційної інстанції обставини та доводи скаржника на предмет їх відповідності положенням матеріального та процесуального права, колегія суддів зазначає про необґрунтованість доводів скаржника та правильне застосування апеляційним судом положень законодавства з огляду на таке.
36. Спір про право - це формально визнана суперечність між суб`єктами цивільного права, яка виникла за фактом порушення або оспорювання суб`єктивних прав однією стороною цивільних правовідносин іншої і потребує врегулювання самими сторонами або вирішення судом. Поняття "спір про право" має розглядатися не суто технічно, йому слід надавати сутнісного, а не формального значення.
36.1. Тому, вирішуючи питання, чи свідчить вимога кредитора (кредиторів) про наявність спору про право, слід враховувати, що спір про право виникає з матеріальних правовідносин і характеризується наявністю розбіжностей (суперечностей) між суб`єктами правовідносин з приводу їх прав та обов`язків і неможливістю їх здійснення без усунення перешкод в судовому порядку. Спір про право може спостерігатися також у випадку, коли на шляху здійснення особою права виникають перешкоди, які можуть бути усунуті за допомогою суду.
Отже, спір про право пов`язаний виключно з порушенням, оспоренням, невизнанням або недоведенням суб`єктивного права, при якому існують конкретні особи, які перешкоджають в реалізації права.
37. Колегія судів зауважує, що встановлення відсутності спору про право щодо вимог ініціюючого кредитора є обов`язковою умовою для відкриття провадження у справі про банкрутство боржника.
38. Апеляційним судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що у квітні 2019 року Головне управління ДФС в місті Києві звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до ДП "Край Проперті", в якому просило суд стягнути з рахунків платника податків ДП "Край Проперті" у банках, які його обслуговують, податковий борг з податку на додану вартість на суму 4  377  491,66 грн., з податку на прибуток приватних підприємств на суму 456  894,17 грн. та з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, на суму 796  894,17 грн.
38.1. За результатами розгляду зазначеного вище позову, рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 30.06.2020 у справі № 640/5878/19 позов Головного управління ДФС в місті Києві задоволено повністю;
стягнуто з ДП "Край Проперті" заборгованість зі сплати податку на додану вартість на загальну суму 4  377  491,66 грн. та з податку на прибуток приватних підприємств на загальну суму 456  387,96 грн. за рахунок коштів платника податків на рахунках у банках, які його обслуговують.
38.2. Зазначене рішення наявне у відкритому доступі в Єдиному державному реєстрі судових рішень, в апеляційному та касаційному провадженні не оскаржувалось та набрало законної сили 21.09.2020.
За таких обставин апеляційний суд дійшов правильного висновку про безспірність грошових вимог ініціюючого кредитора - Головного управління ДПС у місті Києві, а доводи скаржника про наявність спору про право є необґрунтованими, оскільки спір щодо нарахування та визначення суми боргу ДП "Край Проперті" був предметом судового розгляду, за результатами якого судом прийняте відповідне рішення, яким фактично вже вирішено "спір про право" між ініціюючим кредитором та боржником.
39. Також колегія суддів вважає необґрунтованими доводи скаржника про те, що контролюючим органом не вчинено у повному обсязі дій щодо стягнення податкового боргу чи недоїмки з огляду на таке.
39.1. Апеляційним судом встановлено та матеріалами справи підтверджується, що Головним управлінням ДПС у місті Києві були направленні інкасові доручення до банків, в яких були відкриті рахунки боржника, однак такі інкасові доручення були повернуті банком без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на рахунках.
39.2. З огляду на встановлені апеляційним судом обставини щодо відсутності реєстрації в базах ДПС розрахункових операцій боржником, подання останньої звітності до контролюючого органу у 2021 року, відсутності інформації про місцезнаходження посадових осіб підприємства, колегія суддів погоджується з висновком апеляційного суду про те, що такі обставини перешкоджають здійсненню заходів зі стягнення заборгованості, передбачених пунктом 95.4 та пунктом 95.22 статті 95 ПК України.
39.3. Також Головним управлінням ДПС у місті Києві було направлено ряд запитів спрямованих на пошук майна боржника за рахунок якого можливо було б задовольнити вимоги. Разом з тим за інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, листами Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві, Державної служби з питань безпечності харчових продуктів та захисту прав споживачів, Державної служби України з питань праці, Державного космічного агентства України, Департаменту земельних ресурсів, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Київської митниці Держмитслужби, Національного Депозитарію України, ПАТ "Укрзалізниця", Державної служби України з безпеки на морському та річковому транспорті інформація щодо активів боржника, які можуть бути джерелом погашення податкового боргу - відсутня.
39.4. Відтак, апеляційний суд дійшов обґрунтованого висновку про неможливість здійснення контролюючим органом у цьому випадку заходів стягнення, передбачених п. 95.6 ст. 95 ПК України.
40. Водночас докази, які б спростовували встановлені обставини та висновки апеляційного суду, скаржником у порядку, передбаченому положеннями статей 74, 76- 77 ГПК України не надано, а, відтак, не доведено, що контролюючий орган не здійснив усі, передбачені законодавством заходи щодо погашення податкового боргу.
41. Отже, висновок апеляційного господарського суду про те, що заява Головного управління ДПС у місті Києві про відкриття провадження у справі про банкрутство ДП "Край Проперті" відповідає змісту визначених статтею 34 КУзПБ вимог та про наявність підстав для відкриття провадження у справі про банкрутство є обґрунтованим. 
41.1. Водночас доводи скаржника зводяться до спонукання суду касаційної інстанції вирішити питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими та до додаткової перевірки доказів, що не передбачено визначеними статтею 300 ГПК України межами розгляду справи судом касаційної інстанції. 
Висновки за результатами касаційного провадження
42. Відповідно до пункту 1 частини першої статті 308 ГПК України за результатами розгляду касаційної скарги суд касаційної інстанції має право залишити судові рішення судів першої інстанції та апеляційної інстанції без змін, а скаргу без задоволення.
43. Згідно з статтею 309 ГПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо судове рішення, переглянуте в передбачених статтею 300 цього Кодексу межах, ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і законне рішення з одних лише формальних міркувань.
44. Ураховуючи наведені положення законодавства та встановлені судами попередніх інстанцій фактичні обставини, зважаючи на межі перегляду справи судом касаційної інстанції, передбачені статтею 300 ГПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду вважає, що підстави для зміни чи скасування оскаржуваних судових рішень відсутні, тому у задоволенні касаційної скарги слід відмовити.
Щодо судових витрат
45. З огляду на положення статті 129 ГПК України та залишення касаційної скарги ДП  "Край Проперті" без задоволення, понесені у зв`язку з касаційним переглядом справи судові витрати покладаються на скаржника.
На підставі викладеного та керуючись статтями 286, 296, 300, 301, 308, 309, 314, 315, 317, 326 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду,-
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Дочірнього підприємства "Край Проперті" залишити без задоволення.
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 14.12.2022 та ухвалу Господарського суду міста Києва від 31.05.2022 у справі № 910/21899/21 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                В.Я. Погребняк

Судді                                                                                          В.В. Білоус

                                                                                                   О.В.Васьковський