УХВАЛА

08 червня 2023 року 
м. Київ

cправа №  918/938/22 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Рогач Л. І.,
перевіривши матеріали касаційної скарги заступника керівника Рівненської обласної прокуратури (далі - Прокуратура)
на рішення Господарського суду Рівненської області від 21.02.2023 та
постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.05.2023
у справі за позовом керівника Сарненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вирівської сільської ради Сарненського району
до Релігійної громади Християн Віри Євангельської П?ятидесятників с. Чудель Сарненського району, Сарненської районної ради
про визнання частково незаконним та скасування рішення, визнання недійсним результатів електронного аукціону, визнання недійсним договору купівлі-продажу будівлі в частині, повернення протирадіаційного укриття площею 430кв. м.,

ВСТАНОВИВ:
Керівник Сарненської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Вирівської сільської ради Сарненського району звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовом до Релігійної громади Християн Віри Євангельської П?ятидесятників с. Чудель Сарненського району, Сарненської районної ради про визнання частково незаконним та скасування рішення, визнання недійсним результатів електронного аукціону, визнання недійсним договору купівлі-продажу будівлі в частині, повернення протирадіаційного укриття площею 430 кв. м.
На обґрунтування позову прокурор зазначив, що згідно з нормами чинного законодавства захисні споруди цивільного захисту віднесено до об?єктів, що перебувають під охороною держави та мають загальнодержавне значення, у зв?язку з чим не могли відчужуватися із державної чи комунальної власності у приватну. Однак, всупереч викладеному, захисну споруду цивільного захисту (протирадіаційне укриття під обліковим № 67346) приватизовано.
Господарський суд Рівненської області рішенням від 21.02.2023 відмовив у задоволенні позову, оскільки прокурор не довів, що частина приміщення за адресою: вул. Лісова, 5, с. Чудель, Сарненський район, Рівненська область, є протирадіаційним укриттям № 67346.
Північно-західний апеляційний господарський суд постановою від 01.05.2023 залишив без змін зазначене рішення суду.
19.05.2023 Прокуратура звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Рівненської області від 21.02.2023 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.05.2023 (повний текст складений 04.05.2023), в якій просить скасувати оскаржувані судові рішення та направити справу на новий розгляд до суду першої інстанції.  
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі: Рогач Л. І. - головуючої, Краснова Є. В., Мачульського Г. М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 23.05.2023.
Верховний Суд перевірив форму і зміст касаційної скарги та дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.
Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначені Законом України "Про судовий збір".
Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За положеннями підпунктів 1, 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При цьому абзацом 1 частини третьої статті 6 цього Закону передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 25.08.2020 у справі №910/13737/19 зазначила, що майновий позов (позовна вимога майнового характеру) - це вимога про захист права або інтересу, об`єктом якої виступає благо, що підлягає грошовій оцінці. Тобто будь-який майновий спір має ціну. Різновидами майнових спорів є, зокрема, спори, пов`язані з підтвердженням прав на майно та грошові суми, на володіння майном і будь-які форми використання останнього. Отже, судовий збір з позовної заяви про визнання права власності на майно, стягнення, витребування або повернення майна - як рухомих речей, так і нерухомості - визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. Наявність вартісного, грошового вираження матеріально-правової вимоги позивача свідчить про її майновий характер, який має відображатися у ціні заявленого позову (пункт 8.12 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.02.2019 у справі № 907/9/17) (пункти 52, 54- 56 постанови).
Частиною першою статті 163 ГПК України встановлено, що ціна позову визначається: 1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується, або сумою, оспорюваною за виконавчим чи іншим документом, за яким стягнення провадиться у безспірному (безакцептному) порядку; 2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; 3) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.
Предметом позову у цій справі є три вимоги немайнового характеру (визнання частково незаконним та скасування рішення, визнання недійсним результатів електронного аукціону, визнання недійсним договору купівлі-продажу будівлі в частині) та одна вимога майнового характеру (повернення протирадіаційного укриття), з яким позивач звернувся у 2022 році.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2022 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2022 року встановлений у розмірі 2481 гривні.
Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.
До касаційної скарги Прокуратура не надала доказів про сплату судового збору за подання касаційної скарги.
Оскільки Прокуратура звернулася з касаційною скаргою безпосередньо до Верховного Суду згідно зі статтею 289 ГПК України, а з матеріалів касаційної скарги і змісту судових рішень у справі неможливо встановити вартість спірного протирадіаційного укриття № 67346 площею 430 кв. м. за адресою: вул. Лісова, 5, с. Чудель, Сарненський район, Рівненська область, то Верховний Суд не може визначити суму судового збору за подання касаційної скарги у частині позовної вимоги майнового характеру про повернення протирадіаційного укриття, виходячи з пункту 2 частини першої статті 163 ГПК України.
Отже, для усунення недоліків касаційної скарги Прокуратурі необхідно надати доказ про сплату судового збору з розрахунком у сумі 14 886,00 грн (за три вимоги немайнового характеру: ((2481 x 3) x 200 %) + за одну вимогу майнового характеру з урахуванням такої формули: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб х 200 %. При цьому скаржник повинен надати докази на підтвердження вартості спірного майна.
Згідно із частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Суд звертає увагу, що судовий збір має бути перерахований за такими реквізитами: 
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".
При цьому необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга, та судове рішення (з датою), що оскаржується.
Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 

УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу заступника керівника Рівненської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Рівненської області від 21.02.2023 та постанову Північно-західного апеляційного господарського суду від 01.05.2023 у справі №918/938/22 залишити без руху.
2. Встановити строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
3. Заяву про усунення недоліків касаційної скарги з доданими документами направити на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, або через систему "Електронний суд" та всім іншим учасникам справи, додавши до заяв докази про таке направлення, а також докази щодо отримання цієї ухвали.
4. Роз`яснити, що у разі невиконання вимог суду касаційна скарга у справі №918/938/22 вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                              Л. Рогач