УХВАЛА

08 травня 2023 року 
м. Київ
Справа №  904/7072/20 
Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Краснова Є. В.,
розглянувши матеріали касаційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю "Знаменівський олійноекстракційний завод" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 14.03.2023 (колегія суддів: Дармін М. О., Антонік С. Г., Березкіна О. В.) 
у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Знаменівський олійноекстракційний завод" до Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК Енергія", треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача: 1)   Товариство з обмеженою відповідальністю Миколаївське підприємство "Термінал-Укрхарчозбутсировина"; 2) OLEOS SWISS S.A.; 3) Акціонерне товариство "Ріетуму Банка" (AS RIETUMU BANKA), про визнання права власності на майно,
ВСТАНОВИВ:
У 2020 році Товариство з обмеженою відповідальністю "Знаменівський олійноекстракційний завод" (далі - ТОВ "Знаменівський олійноекстракційний завод") звернулося до суду з позовом, в якому просило визнати за ним право власності на 4 920,00 тонн олії соняшникової нерафінованої, з насіння соняшнику врожаю 2019-2020 року, розміщеної Товариством з обмеженою відповідальністю "АПК Енергія" на портовому терміналі Товариства з обмеженою відповідальністю Миколаївське підприємство "Термінал-Укрхарчозбутсировина" за адресою: Україна, 57286, Миколаївська область, Жовтневий район, село Галицинове, вулиця Набережна, 27, яка готується до експорту в квоті OLEOS SWISS S.A. (Rue Robert-Ceard 6, 1204, Geneve, Switzerland), розташованого за адресою: Україна, 61166, Харківська область, місто Харків, проспект Науки, будинок 9 (4 поверх).
02.02.2021 Господарський суд Дніпропетровської області ухвалив рішення про задоволення позову.
14.03.2023 Центральний апеляційний господарський суд прийняв постанову, повний текст якої склав 28.03.2023, якою залучив до участі у цій справі Акціонерне товариство "Ріетуму Банка" (AS RIETUMU BANKA) як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача, скасував рішення місцевого господарського суду та ухвалив нове - про відмову у позові.
17.04.2023 ТОВ "Знаменівський олійноекстракційний завод" звернулося до Верховного Суду з касаційною скаргою, що надійшла до суду 20.04.2023, в якій просить постанову апеляційного господарського суду скасувати, а рішення місцевого господарського суду залишити в силі.   
Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 20.04.2023 справу передано на розгляд колегії суддів у складі: Краснова Є. В. - головуючого, Мачульського   Г.   М., Уркевича В. Ю.
Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 01.05.2023 на підставі розпорядження заступника керівника апарату - керівника секретаріату Касаційного господарського суду від 01.05.2023 у зв`язку з обранням судді Уркевича В. Ю. до Великої Палати Верховного Суду та перебуванням судді Мачульського Г. М. у відпустці, відповідно до приписів Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами та доповненнями), цю справу передано на розгляд колегії суддів у складі: Краснов Є. В. - головуючий, Могил С. К., Рогач Л. І.
Верховний Суд перевірив форму і зміст касаційної скарги та дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.
Згідно з пунктом 2 частини четвертої статті 290 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
За приписами статті 4 Закону України "Про судовий збір" судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Відповідно до пункту 2 частини другої статті 4 названого Закону ставка судового збору, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви майнового характеру, становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 350 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а з позовної заяви немайнового характеру - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з підпунктом 5 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду касаційної скарги на рішення суду розмір ставки судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.
Позовну заяву у цій справі подано у 2020 році, а предметом позову у ній є вимога майнового характеру - про визнання право власності на майно.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2020 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2020 встановлено у розмірі 2   102 грн.
При поданні позовної заяви позивач сплатив судовий збір в сумі 735 700 грн, тобто у максимальному станом на 2020 рік розмірі.
Тож за подання цієї касаційної скарги необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 471 400 грн (735   700х200%).
Проте до касаційної скарги не додано документів, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі. Водночас скаржник звернувся з клопотанням про розстрочення (відстрочення) сплати судового збору до ухвалення судового рішення за результатами розгляду касаційної скарги. Скаржник обґрунтовує це клопотання важким майновим станом, зумовленим військовою агресією російської федерації, і як наслідок збитковою діяльністю товариства, а також значними витратами, понесеними скаржником з метою захисту протягом тривалого часу своїх прав у спірних правовідносинах.
Розглянувши зазначене клопотання, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у його задоволенні з таких підстав.
Відповідно до статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов: 1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.
Отже, Законом України "Про судовий збір" встановлено вичерпний перелік умов, суб`єктів та коло правовідносин, за наявності яких, з огляду на майновий стан сторони, суд може, зокрема звільнити її від сплати судового збору.
Так, враховуючи майновий стан сторони, наділений правом відстрочити, розстрочити або звільнити від сплати судового збору: (1) за клопотанням фізичних осіб - позивачів, тільки за наявності певних умов, або (2) якщо предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Утім скаржник не є суб`єктом, на якого поширюється дія статті 8 Закону України "Про судовий збір", а предметом спору у справі не є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
На таких же обставинах наполягає Акціонерне товариство "Ріетуму Банка" у запереченнях на відкриття касаційного провадження.
Суд враховує, що необхідність сплати судового збору є певним обмеженням при зверненні до суду, однак таке обмеження є загальним для всіх суб`єктів, узгоджується зі статтею 129 Конституції України, якою як одну із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, і не може бути визнане обмеженням права доступу до суду в розумінні пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Тому з метою усунення допущених недоліків касаційної скарги скаржнику слід надати докази сплати судового збору у визначеному розмірі, який має бути перерахований за такими реквізитами:
- Отримувач коштів: ГУК у м. Києві/Печерс. р-н/22030102;
- Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37993783;
- Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП);
- Код банку отримувача (МФО): 899998;
- Рахунок отримувача: UA288999980313151207000026007;
- Код класифікації доходів бюджету: 22030102 "Судовий збір (Верховний Суд, 055)".
Суд звертає увагу скаржника на те, що необхідними реквізитами для ідентифікації скарги є, зокрема, номер справи, в межах якої подається відповідна скарга та дата судового рішення, що оскаржується.
Реквізити рахунків для зарахування судового збору за подання касаційної скарги розміщено також на офіційному вебсайті Верховного Суду.
За приписами частини другої статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 ГПК України, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Згідно з частиною другою статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).
Отже, касаційна скарга ТОВ "Знаменівський олійноекстракційний завод" підлягає залишенню без руху на підставі частини другої статті 292 ГПК України з наданням скаржникові строку для усунення цих недоліків шляхом подання суду доказів сплати судового збору за подання цієї касаційної скарги у розмірі 1 471 400 грн.
З огляду на те, що ця касаційна скарга підлягає залишенню без руху, інші доводи, викладені у запереченнях на відкриття касаційного провадження, а також клопотання про зупинення дії оскаржуваного судового рішення та про участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції будуть розглянуті Верховним Судом у разі усунення її недоліків.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю "Знаменівський олійноекстракційний завод" на постанову Центрального апеляційного господарського суду від 14.03.2023 у справі №   904/7072/20 залишити без руху.
2. Установити скаржнику строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
3. У разі усунення недоліків документи направити на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: вул. О. Копиленка, 6, м. Київ, 01016 та всім іншим учасникам справи, додавши до заяви про усунення недоліків докази такого направлення, а також докази про отримання цієї ухвали суду касаційної інстанції.
4. Роз`яснити скаржнику, що в разі невиконання вимог суду касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде йому повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Суддя                                                                                                               Є. В. Краснов