УХВАЛА

20 березня 2023 року 
м. Київ

cправа №  920/1448/21 

Верховний Суд у складі судді Касаційного господарського суду Рогач Л. І.,
розглянувши матеріали касаційної скарги заступника керівника Сумської обласної прокуратури (далі - Прокуратура)
на рішення Господарського суду Сумської області від 08.09.2022 та
постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023
за позовом першого заступника керівника Сумської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сумської обласної державної адміністрації (далі - Сумська ОДА)
до Приватного акціонерного товариства (далі - ПрАТ) "Сумирибгосп"
про скасування державної реєстрації, припинення права постійного користування землею та повернення земельних ділянок,
ВСТАНОВИВ:
Перший заступник керівника Сумської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сумської ОДА звернувся до Господарського суду Сумської області з позовом до ПрАТ "Сумирибгосп" про скасування державної реєстрації, припинення права постійного користування землею та повернення земельних ділянок.
На обґрунтування позову перший заступник керівника Сумської окружної прокуратури зазначив, що ПрАТ "Сумирибгосп" використовує вказані земельні ділянки водного фонду на території Сумського району на підставі зареєстрованого 18.06.2015 та 15.07.2015 права постійного користування, яке здійснено на підставі державних актів на право постійного користування земель, які видавалися Сумському обласному державному виробничому сільськогосподарсько-рибоводному підприємству, яке було припинено в результаті реорганізації (шляхом перетворення) у ВАТ "Сумирибгосп", що є підставою припинення права користування земельними ділянками. У статутному капіталі ПрАТ "Сумирибгосп" відсутня частка держави, а тому, враховуючи положення Земельного кодексу України (далі - ЗК України), в постійному користуванні відповідача не можуть перебувати земельні ділянки державної та комунальної власності. Прокурор зазначив, що відповідач на порушення вимог статей 125, 126 ЗК України використовує земельні ділянки водного фонду державної власності без жодної правової підстави, оскільки право власності чи право оренди на спірні земельні ділянки ПрАТ "Сумирибгосп" не оформило.
Господарський суд Сумської області рішенням від 08.09.2022 відмовив у задоволенні позову.
Ухвалюючи рішення, суд дійшов висновку, що право постійного користування земельною ділянкою, набуте ПрАТ "Сумирибгосп" в установленому законом порядку, не втрачається, а зберігається до його належного переоформлення; належне переоформлення земельних ділянок ПрАТ "Сумирибгосп" здійснило у 2015 році; реорганізація державного підприємства шляхом перетворення в ході проведення приватизації не мала наслідком припинення діяльності такого підприємства; право постійного користування землею, яке виникло в суб`єкта господарювання до набрання чинності ЗК України - 01 січня 2002 року, продовжує зберігатися у подальшому, а отже, може переходити від підприємства до його правонаступника.
Північний апеляційний господарський суд постановою від 26.01.2023 залишив зазначене судове рішення без змін.
27.02.2023 Прокуратура звернулася до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Господарського суду Сумської області від 08.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023 (повний текст складений 06.02.2023), в якій просить скасувати зазначені судові рішення та прийняти нове рішення про задоволення позову в повному обсязі.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду цієї справи визначено колегію суддів у складі: Рогач Л. І. - головуючої, Краснова Є. В., Мачульського Г. М., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 03.03.2023.
Верховний Суд перевірив форму і зміст касаційної скарги та дійшов висновку про залишення її без руху з огляду на таке.
Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 290 ГПК України передбачено, що до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави для звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно із частиною другою статті 123 ГПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".
Частиною першою статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
За положеннями підпункту 2 пункту 2 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до господарського суду позовної заяви немайнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Згідно з абзацом 2 частини третьої статті 6 Закону України "Про судовий збір" у разі, коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Предметом позову є немайнові вимоги, з якими перший заступник керівника Сумської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Сумської ОДА звернувся до суду у 2021 році.
Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2021 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2021 установлено у розмірі 2 270,00 грн.
Враховуючи викладене, розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання касаційної скарги у цій справі, складає 54 480,00 грн (12 х 2 270,00 грн х 200 %).
До касаційної скарги Прокуратура додала платіжну інструкцію № 265 від 24.02.2023 про сплату судового збору у сумі 54 480,00 грн за подання цієї касаційної скарги.
Відповідно до частин першої та другої статті 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Судовий збір перераховується у безготівковій або готівковій формі, у тому числі з використанням електронного платіжного засобу або за допомогою платіжних пристроїв, в тому числі з використанням платіжних систем через мережу "Інтернет" у режимі реального часу (частина перша статті 6 цього Закону).
Правління Національного банку України постановою від 29.07.2022 № 163 затвердило Інструкцію про безготівкові розрахунки в національній валюті користувачів платіжних послуг (далі - Інструкція), яка визначає порядок ініціювання та виконання платіжних операцій за рахунками користувачів платіжних послуг, які відкриті в надавачів платіжних послуг з обслуговування рахунку; обов`язкові реквізити платіжної інструкції, вимоги щодо їх заповнення; порядок виконання надавачами платіжних послуг заходів щодо арешту коштів на рахунках користувачів. Вимоги цієї Інструкції поширюються на ініціаторів, надавачів платіжних послуг і обов`язкові для виконання ними. 
Із пункту 37 Інструкції вбачається, що одним із обов`язкових реквізитів платіжної інструкції є "Призначення платежу".
Пункт 41 Інструкції визначає, що платник заповнює реквізит "Призначення платежу" платіжної інструкції так, щоб надавати отримувачу коштів повну інформацію про платіж та документи, на підставі яких здійснюється платіжна операція. Повноту інформації визначає платник з урахуванням вимог законодавства України.
Слід зауважити, що на офіційному вебсайті Верховного Суду (https://supreme.court.gov.ua/supreme/) в розділі "Судовий збір" зазначено приклад заповнення графи "Призначення платежу" в платіжному документі.
Повною інформацією для ідентифікації касаційної скарги є, зокрема, номер справи, у межах якої подається відповідна скарга, та судовий акт (з датою), що оскаржується.
Верховний Суд звертає увагу скаржника на те, що згідно з відомостями, які розміщенні в графі "Призначення платежу", доданої платіжної інструкції № 265 від 24.02.2023, судовий збір сплачено: "*;101;03527891;0901010;2800,Суд.збір за под. касац. скарги до Верх. Суду (Касац. госп. суд) на постан. ПАГС від 26.01.2023 у спр. №   920/1448/22 (ПрАТ "Сумирибгосп").
Відповідно до акта Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду №29.1-08/97 від 03.03.2023 при розкриванні поштового відправлення (штриховий код 4001401286099), яке надійшло від Сумської обласної прокуратури, виявлено, що в тексті касаційної скарги та в платіжному дорученні вказаний номер справи 920/1448/22, процесуальні документи по цій справі відсутні в Єдиному державному реєстрі судових рішень. А правильний номер справи 920/1448/21.
Враховуючи викладене, колегія суддів звертає увагу, що у призначенні платежу відповідно до платіжної інструкції № 265 від 24.02.2023 зазначений інший номер справи.
Водночас з метою уникнення надмірного формалізму, ураховуючи те, що ГПК України передбачає механізм стягнення судового збору за результатами розгляду касаційної скарги, Суд приймає зазначену платіжну інструкцію як доказ на підтвердження сплати судового збору з урахуванням того, що платіж зарахований до спеціального фонду Державного бюджету України відповідно до виписки про зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.
Однак Прокуратурі потрібно надати Верховному Суду докази на підтвердження того, що судовий збір у сумі 54 480,00 грн, сплачений відповідно до платіжної інструкції № 265 від 24.02.2023, стосується касаційної скарги Прокуратури на постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023 саме у справі № 920/1448/21, зокрема щодо уточнення призначення платежу з відповідною відміткою банку.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що Прокуратура у касаційній скарзі зазначає неправильний номер справи, а саме № 920/1448/22 замість №920/1448/21. За таких обставин Прокуратурі також необхідно надати касаційну скаргу в новій редакції із зазначенням по її тексту правильного номера цієї справи.
Згідно з частиною другою статті 292 ГПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
Відповідно до частини другої статті 174 ГПК України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 290, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд 
УХВАЛИВ:
1. Касаційну скаргу заступника керівника Сумської обласної прокуратури на рішення Господарського суду Сумської області від 08.09.2022 та постанову Північного апеляційного господарського суду від 26.01.2023 у справі №920/1448/21 залишити без руху.
2. Встановити заступникові керівника Сумської обласної прокуратури строк для усунення недоліків касаційної скарги протягом десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
3. Заяву про усунення недоліків касаційної скарги з доданими документами направити на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду: 01016, м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, та всім іншим учасникам справи, додавши до заяви докази про таке направлення, а також докази щодо отримання цієї ухвали.
4. Роз`яснити заступникові керівника Сумської обласної прокуратури, що у разі невиконання вимог суду касаційна скарга у справі №920/1448/21 вважатиметься неподаною та буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                              Л. Рогач