УХВАЛА
23 лютого 2023 року 
м. Київ
cправа №  922/2738/21 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Білоуса В.В. - головуючого, Васьковського О.В., Погребняка В.Я.

розглянувши матеріали касаційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Харківській області 
на постанову Східного апеляційного господарського суду 
від 27.09.2022
та на ухвалу Господарського суду Харківської області
від 03.02.2022
у справі № 922/2738/21
за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю "Актив-В"
у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "Інженерний центр "Енергомаш"
ВСТАНОВИВ:
30.01.2023 Головне управління Державної податкової служби у Харківській області звернулось до Верховного Суду із касаційною скаргою  на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.02.2022 у справі № 922/2738/21.
Автоматизованою системою документообігу суду для розгляду касаційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Харківській області у справі    № 922/2738/21 визначено колегію суддів у складі: головуючого судді - Білоуса В.В., судді - Погребняка В. Я., судді - Васьковського О.В., що підтверджується протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2023.
З 14.02.2023 по 17.02.2023 суддя - Погребняк В.Я. перебував на лікарняному.
Згідно наказу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 16.02.2023 № 12-кв суддя - Васьковського О.В. 20.02.2023 по 22.02.2023 перебував у відпустці.
Згідно вимог ч. ч. 1 та 2 ст. 288 Господарського процесуального кодексу України, касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Повний текст оскаржуваної постанови Східного апеляційного господарського суду у справі № 922/2738/21 складено та підписано 03.10.2022. Враховуючи зазначене, останній день строку встановленого для оскарження постанови Центрального апеляційного господарського суду від 27.09.2022 в касаційному порядку припадав на 24.10.2022, оскільки 23.10.2022 - неробочий день.
Скаржник звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою від 30.01.2023 на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі            № 922/2738/21 - 30.01.2023, тобто поза межами процесуального строку на касаційне оскарження.
Проте, матеріали касаційної скарги Головного управління Державної податкової служби у Харківській області  містить клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 922/2738/21, яке мотивована тим, що неможливість вчасного подання скарги зумовлене воєнними діями проти України, ракетними обстрілами, перебоями в роботі електронних систем документообігу та тим, що скаржник працює  в умовах кадрового дефіциту та надмірного навантаження.
Статтею 290 ГПК України передбачені вимоги до форми і змісту касаційної скарги.
Відповідно до пункту 7частини 2, пункту 1 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України, у касаційній скарзі повинно бути зазначено дату отримання копії судового рішення суду апеляційної інстанції, що оскаржується та додані докази, що підтверджують дату отримання копії оскаржуваного рішення суду апеляційної інстанції, за наявності. 
Відтак, скаржник має право на поновлення строку    на касаційне оскарження з підстав, передбачених частиною 2 статті 288 Господарського процесуального кодексу України саме протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного тексту постанови, а не з дня оприлюднення відповідної постанови в Єдиному державному реєстрі судових рішень.
При цьому скаржником не надано Суду доказів, які підтверджують отримання/неотримання оскаржуваної постанови.
Крім того, відповідно до ст. ст. 42, 43 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право ознайомлюватися з матеріалами справи, робити з них витяги, копії, одержувати копії судових рішень; а також повинні добросовісно користуватися процесуальними правами.
Отже можливість поновлення пропущеного строку судом касаційної інстанції не є необмеженою, а вирішення цього питання пов`язується із наявністю поважних причин пропуску строку, обов`язок з доведення яких покладено на скаржника.
Сторони мають цікавитися станом відомих їм судових проваджень.
Інформація про стан судових справ є відкритою і кожна заінтересована особа може дізнатися про прийняті судом рішення за допомогою контакт-центру суду та/або за допомогою Єдиного державного реєстру судових рішень.
Суд касаційної інстанції, у кожному конкретному випадку повинен, з урахуванням конкретних обставин пропуску строку, оцінки доводів щодо причин їх пропуску, зробити мотивований висновок щодо поважності чи неповажності причин пропуску такого строку.
Нормами ГПК України не передбачено автоматичного та безумовного поновлення строку на касаційне оскарження за наявності відповідного клопотання заявника, оскільки в кожному випадку суд має чітко визначити, з якої саме поважної причини такий строк було пропущено та чи підлягає він поновленню.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 3 Закону України "Про доступ до судових рішень" для доступу до судових рішень судів загальної юрисдикції Державна судова адміністрація України забезпечує ведення Єдиного державного реєстру судових рішень. Єдиний державний реєстр судових рішень - автоматизована система збирання, зберігання, захисту, обліку, пошуку та надання електронних копій судових рішень.
Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України (ч. 1 ст. 4 Закону України "Про доступ до судових рішень").
Оскаржувана постанова Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 922/2738/21 оприлюднена в Єдиному державному реєстрі судових рішень 04.10.2022. 
Крім того, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду є обов`язком не тільки для держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" (Case of Union Alimentaria Sanders S.A. v. Spain) (заява № 11681/85) зазначив, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватись від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
У рішеннях Європейського Суду з прав людини у справі "Трегубенко проти України" (Tregubenko v. Ukraine), заява № 61333/00, пп. 34- 38, рішення від 02.11.2004; та рішення у справі "Правєдная проти Росії" (Pravednaya v. Russia), заява № 69529/01 Європейський Суд з прав людини зазначав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" (Aleksandr Shevchenko v. Ukraine), заява № 8371/02, п. 27, рішення від 26.04.2007, та "Трух проти України" (Trukh v. Ukraine) (ухвала), заява № 50966/99, від 14.10.2003).
Згідно з ч. 1 ст. 43 ГПК України учасники судового процесу та їх представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами, зловживання процесуальними правами не допускається. 
Оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів для прискорення процедури розгляду, то скаржник, подавши апеляційну скаргу, з метою добросовісного користування процесуальними правами учасника судового процесу згідно вимог ст. 43 ГПК України, повинен був проявляти інтерес до відомого йому провадження, зокрема, щодо руху поданої ним скарги та за результатом розгляду її судом.
Можливість дізнатись про стан відомого скаржнику судового провадження залежала виключно від власного волевиявлення скаржника, який повинен був в розумні інтервали часу вживати всі необхідні заходи, щоб дізнатись про стан відомого йому судового провадження, враховуючи також те, що апеляційна скарга подавалась самим скаржником. Відносини щодо забезпечення доступу до судових рішень (рішень, судових наказів, постанов, вироків, ухвал), ухвалених судами загальної юрисдикції, та ведення Єдиного державного реєстру судових рішень регулюються Законом України "Про доступ до судових рішень" (який набрав чинності з 01.06.2006), ст. ст. 2, 4 якого встановлено, що кожен має право на доступ до судових рішень у порядку, визначеному цим Законом. Це право забезпечується офіційним оприлюдненням судових рішень на офіційному веб-порталі судової влади України в порядку, встановленому цим Законом. Судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. При чому, згідно зі ст. 11 цього Закону, не пізніше 01.06.2006 року забезпечено постійне внесення до Єдиного державного реєстру судових рішень електронних копій судових рішень Верховного Суду України, вищих спеціалізованих судів, апеляційних та місцевих адміністративних судів, апеляційних та місцевих господарських судів, апеляційних загальних судів, а внесення судових рішень місцевих загальних судів - не пізніше 1 січня 2007 року. Враховуючи зазначене, скаржник не був позбавлений можливості ознайомитись із прийнятою Східним апеляційним господарським судом постановою від 27.09.2022 в Єдиному державному реєстрі судових рішень, текст якої, як зазначає і сам скаржник у клопотанні, оприлюднено 04.10.2022, та раніше звернутись до Верховного Суду із касаційною скаргою на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022, в межах строків, визначених ст. 288 ГПК України, а звернувся тільки 30.01.2023. 
Крім того, колегія суддів суду касаційної інстанції зазначає, що належними та допустимими доказами підтвердження дати отримання повного тексту оскаржуваної постанови є поштовий конверт в якому отримано копію оскаржуваного судового рішення із зазначенням ідентифікатора поштових відправлень, згідно якого було б можливо перевірити дату отримання повного тексту оскаржуваного судового рішення. 
Оскільки зазначені у клопотанні підстави не свідчать про неможливість подання касаційної скарги в строк, встановлений статтею 288 Господарського процесуального кодексу України. Судова колегія відзначає, що внутрішньо-організаційні питання функціонування юридичної особи носять суб`єктивний характер, юридична особа повинна виважено підходити до виконання своїх функцій, у тому числі щодо належної участі у судових провадженнях та дотримання вимог процесуального законодавства стосовно подачі касаційних скарг та оформлення їх змісту. При цьому викладені скаржником та описані вище причини пропуску строку на касаційне оскарження судова колегія не розцінює як непереборні та такі, що об`єктивно перешкоджали вчасно звернутися до суду касаційної інстанції зі скаргою.    
Розглянувши вищевказане клопотання, суд касаційної інстанції визнає вказані у клопотанні підстави для поновлення строку неповажними, відтак вважає, що клопотання про поновлення строку на касаційне оскарження з цих підстав не підлягає задоволенню, оскільки заявником касаційної скарги також не зазначено коли саме він ознайомився із повним текстом оскаржуваної постанови Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 у справі № 922/2738/21 і не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження дати ознайомлення з повним текстом оскаржуваної постанови, а отже заявником не наведено достатнього обґрунтування поважності причин пропуску встановленого законом строку на касаційне оскарження. 

Частиною третьою статті 292 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними.

При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

З огляду на викладене, касаційна скарга Головного управління Державної податкової служби у Харківській області на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.02.2022 у справі № 922/2738/21 підлягає залишенню без руху на підставі ч. 3 ст. 292 Господарського процесуального кодексу України.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 234, 235, 288, 292 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд, -

У Х В А Л И В:
1. Підстави наведені у клопотанні Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про поновлення строку на касаційне оскарження постанови Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.02.2022 у справі № 922/2738/21- визнати неповажними.

2. Касаційну скаргу Головного управління Державної податкової служби у Харківській області  на постанову Східного апеляційного господарського суду від 27.09.2022 та на ухвалу Господарського суду Харківської області від 03.02.2022 у справі  № 922/2738/21 залишити без руху.

3. Головне управління Державної податкової служби у Харківській області  має право звернутись до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку навівши інші підстави для поновлення строку та надавши докази отримання повного тексту оскаржуваної постанови суду апеляційної інстанції в строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху. 

4. Заяву про поновлення строку направляти до Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду за адресою:  м. Київ, вул.   О. Копиленка, 6.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                         В.В. Білоус

Судді                                                                                                     О.В. Васьковський                                                

                                                                                                                  В.Я. Погребняк