УХВАЛА

27 лютого 2023 року 
м. Київ

cправа №  515/1060/19 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду: 
Кібенко О.Р.- головуючий, Бакуліна С.В., Студенець В.І., 

розглянувши матеріали касаційної скарги  ОСОБА_1 
на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.11.2022
у справі за позовом  ОСОБА_2 
до відповідачів:
1)           ОСОБА_1 ,
2)           ОСОБА_3 
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідачів -   державного реєстратора Татарбунарської районної державної реєстрації Крутової Ольги Анатоліївни
про визнання правочину недійсним, скасування державної реєстрації, витребування майна з чужого незаконного володіння, поділ спільного майна подружжя,
В С Т А Н О В И В:
1.          У липні 2019 ОСОБА_2 звернулася до Татарбунарського районного суду Одеської області з позовом до відповідачів, в якому просила визнати недійсним рішення про передачу будинку відпочинку та нежитлової будівлі їдальні до статутного капіталу ТОВ "БУДЖАК 2018", викладене у протоколі загальних зборів власників ТОВ "БУДЖАК 2018" від 19.04.2018 №1; скасувати запис про державну реєстрацію права власності на це майно за ТОВ "БУДЖАК 2018"; витребувати із чужого незаконного володіння ОСОБА_3 це майно; у порядку поділу майна визнати за ОСОБА_2 право власності на 2/3 частини зазначеного майна.
2.          Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_2 з 2002 року по 01.07.2007 проживала із ОСОБА_1 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, а з 01.07.2007 по 07.09.2018 перебувала із ним у зареєстрованому шлюбі; за цей час вони побудували нежитлову будівлю їдальні та будинок відпочинку, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1 , які було зареєстровано за ОСОБА_1 ; перебуваючи у шлюбі із ОСОБА_2 , ОСОБА_1 разом із сином від першого шлюбі - ОСОБА_3 заснували ТОВ "БУДЖАК 2018" до статутного капіталу якого ОСОБА_1 , без згоди дружини, передав зазначене вище нерухоме майно; в подальшому це майно було виведено із статутного капіталу ТОВ "БУДЖАК 2018" та зареєстровано за ОСОБА_3 ; відчуження спільного сумісного майна подружжя шляхом внесення його до статутного капіталу товариства відбулось без згоди позивачки.
3.          Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного цивільного суду ухвалою від 17.11.2021 заяву ОСОБА_2 про направлення справи за встановленою юрисдикцією задовольнив та передав справу №515/1060/19 для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.
4.          Господарський суд Одеської області рішенням від 11.07.2022 закрив провадження у справі в частині позовних вимог про визнання в порядку поділу майна за ОСОБА_2 права власності на 2/3 частини нерухомого майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 ; позов задовольнив частково: визнав недійсним рішення про передачу будинку відпочинку та нежитлової будівлі їдальні ОСОБА_1 до статутного капіталу ТОВ "БУДЖАК 2018", викладене у протоколі загальних зборів засновників ТОВ "БУДЖАК 2018" від 19.04.2018 №1, скасував записи про державну реєстрацію права власності за ТОВ "БУДЖАК 2018" на будинок відпочинку та на нежитлову будівлю їдальні; в іншій частині позову відмовив.
5.          Рішення суду першої інстанції мотивоване, зокрема, таким:
-          порядок поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, регулюється положеннями Сімейного кодексу України; такі правовідносини між подружжям є виключно сімейними та позовні вимоги щодо поділу майна подружжя не випливають із дійсності оскаржуваного правочину щодо передачі спільного сумісного майна до статутного капіталу товариства, а також не є похідними вимогами від вимоги про визнання недійсним правочину; позовні вимоги в частині поділу майна подружжя не можуть розглядатися в порядку господарського судочинства, що є підставою для закриття провадження у справі в цій частині;
-           ОСОБА_1 не довів належними та допустимими доказами наявність нотаріально завіреної письмової згоди позивачки на передачу спільного сумісного нерухомого майна до статутного капіталу товариства; обставина, що правочин вчинено ТОВ "БУДЖАК 2018" в особі засновника ОСОБА_1 , свідчить про недобросовісність набувача - ТОВ "БУДЖАК 2018"; питання дійсності правочину, однією стороною якого є юридична особа, вирішується судом незалежно від того, в якому стані перебуває така юридична особа; жодних законодавчих обмежень щодо розгляду судом таких спорів у випадку ліквідації юридичної особи не передбачено;
-          позовні вимоги про скасування записів про державну реєстрацію права власності за ТОВ "БУДЖАК 2018" підлягають задоволенню, оскільки такий спосіб захисту порушеного права узгоджувався зі змістом ст.26 Закону "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень"; такі вимоги є похідними від основної вимоги;
-          позивачка просить суд витребувати з чужого незаконного володіння у ОСОБА_3 будинок відпочинку та нежитлової будівлі їдальні; такі позовні вимоги не конкретизовані, оскільки позивачка не визначила на користь кого саме необхідно витребувати таке майно; до моменту вчинення оскаржуваного правочину, яким було порушено права позивачки, право власності на спірне нерухоме майно було зареєстровано за ОСОБА_1 ; частка ОСОБА_2 у спільній сумісній власності не визначена, отже витребування вказаного майна на її користь є неможливим; задоволення визначених позивачкою позовних вимог не призведе до ефективного поновлення її порушеного права.
6.          Південно-західний апеляційний господарський суд постановою від 02.11.2022 рішення Господарського суду Одеської області від 11.07.2022 в частині відмови у задоволенні позову скасував та ухвалив у цій частині нове рішення: витребував з чужого незаконного володіння у ОСОБА_3 будинок відпочинку та нежитлову будівлю їдальні; рішення в частині закриття провадження у справі скасував та направив справу в частині позовних вимог про визнання в порядку поділу майна за ОСОБА_2 права власності на 2/3 частини нерухомого майна для продовження розгляду до Господарського суду Одеської області.
7.          Постанова суду апеляційної інстанції мотивована, зокрема, таким:
-          господарський суд позбавлений можливості прийняти рішення щодо закриття провадження у справі, якщо спір не підлягає вирішенню в порядку господарського судочинства, у разі, якщо первісно справа надійшла до суду після закриття провадження Верховним Судом чи судом апеляційної інстанції в порядку цивільного чи адміністративного судочинства; закриття судом першої інстанції провадження по справі ставить під загрозу сутність гарантованого Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод права позивача на доступ до суду та на ефективний засіб юридичного захисту; позовні вимоги щодо визнання в порядку поділу майна за ОСОБА_2 права власності на 2/3 частини нерухомого майна мають бути розглянуті в порядку господарського судочинства;
-          рішення про передачу майна до статутного капіталу товариства було визнано недійсним, що не оспорюється учасниками справи; право власності на спірне нерухоме майно зареєстровано за ОСОБА_3 ; до статутного капіталу ТОВ "БУДЖАК 2018" було передано не майно, яке перебувало у приватній власності одного із подружжя, а майно, яке перебувало у спільній сумісній власності подружжя; під час передачі такого майна до статутного капіталу товариства, відповідна частка кожного із подружжя у спільному майні визначена (поділена) не була; задоволення позовних вимог про витребування майна є ефективним способом захисту порушеного права та призведе до повернення сторін до попереднього стану, тобто перебування майна у спільній сумісній власності подружжя.
8.          22.11.2022 ОСОБА_1 звернувся з касаційною скаргою на постанову Південно-західного апеляційного господарського суду від 02.11.2022, у якій просить її скасувати та залишити в силі рішення суду першої інстанції.
9.          Верховний Суд ухвалою від 23.01.2023 касаційну скаргу залишив без руху на підставі ч.2 ст.292 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК) як таку, що оформлена з порушенням вимог п.5 ч.2, п.2 ч.4 ст.290 ГПК, а також на підставі ч.3 ст.292 ГПК.
10.          06.02.2023 до Верховного Суду від скаржника надійшла подана 30.01.2023 заява про усунення недоліків касаційної скарги з урахуванням вимог ухвали Верховного Суду від 23.01.2023.
11.          На виконання вимог п.2 ч.4 ст.290 ГПК скаржник додав квитанцію від 27.01.20223 №32528798800006219347, якою підтверджується доплата судового збору у розмірі 3 073,60 грн.
12.          На виконання вимог п.5 ч.2 ст.290 ГПК скаржник посилається на підставу касаційного оскарження, передбачену п.1 ч.2 ст.287 ГПК та зазначає, що суд апеляційної інстанції порушив п.1 ч.1 ст.231 ГПК та не врахував висновки щодо застосування норми права, викладені у постанові Великої Палати Верховного Суду від 03.11.2020 у справі №922/88/20.
13.          Скаржник у касаційній скарзі (з урахуванням  заяви про усунення недоліків) зазначає, зокрема, таке:
-          справи у спорах щодо правочинів незалежно від їх суб`єктного складу, які стосуються акцій, часток, паїв, інших корпоративних прав у юридичній особі, підлягають розгляду господарськими судами; винятком є спори щодо таких дій, спрямованих на набуття, зміну або припинення сімейних і спадкових прав та обов`язків, які мають вирішуватися в порядку цивільного судочинства; позовні вимоги щодо поділу майна, набутого подружжям, є спором, що випливає з сімейних правовідносин, а тому така вимога не підлягає розгляду в господарських судах; порядок поділу майна, що є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя регулюється положеннями Сімейного кодексу України, такі правовідносини між подружжям є виключно сімейними та позовні вимоги щодо поділу майна подружжя не випливають із дійсності оскаржуваного правочину щодо передачі спільного сумісного майна до статутного капіталу товариства, а також не є похідними вимогами від вимоги про визнання недійсним правочину;
-          за загальним правилом, визначеним у ч.1 ст.317 Цивільного кодексу України, саме власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном, а із встановлених судами обставин справи вбачається, що власниками майна і засновниками ТОВ "БУДЖАК 2018" є ОСОБА_1 та ОСОБА_3 , а тому не вбачається, що правомочностями щодо спірного майна була наділена ОСОБА_2 ; суд апеляційної інстанції, ухвалюючи судове рішення в частині позовних вимог про витребування майна, обмежився лише посиланням на те, що такі вимоги є похідними, фактично не розглянувши спір в цій частині по суті заявлених вимог (посилається на висновок, викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 18.12.2018 у справі №522/1029/18);
-          ані в мотивувальній, ані в резолютивній частинах оскаржуваної постанови не зазначено про вимоги позивача в частині визнання недійсним рішення про передачу будинку відпочинку та нежитлової будівлі їдальні до статутного капіталу ТОВ "БУДЖАК 2018" та не вказано, чи залишено в цій частині рішення суду першої інстанції без змін, чи скасовано і ухвалено нове рішення.
14.          Відповідно до ч.3 ст.174 ГПК, якщо позивач усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання до господарського суду та приймається до розгляду, про що суд постановляє ухвалу в порядку, встановленому ст.176 цього кодексу.
15.          Оскільки суд касаційної інстанції має застосовувати вказані вимоги до касаційних скарг, то з огляду на те, що скаржником усунуто недоліки касаційної скарги в строк, встановлений судом, вона вважається поданою у день первинного її подання та є такою, що відповідає вимогам ст.290 ГПК, у зв`язку з чим відповідно до правил ст.294 ГПК необхідно відкрити касаційне провадження у справі.
16.          У касаційній скарзі скаржник заявив клопотання про зупинення дії оскаржуваної постанови Південно-Західного апеляційного господарського суду від 02.11.2022, однак таке клопотання жодним чином не обґрунтоване.
17.          Частиною 1 ст.332 ГПК визначено, що суд касаційної інстанції за заявою учасника справи або за своєю ініціативою може зупинити виконання оскарженого рішення суду або зупинити його дію (якщо рішення не передбачає примусового виконання) до закінчення його перегляду в касаційному порядку.
18.          Відповідно до абз.2 ч.4 ст.   294 ГПК за наявності клопотання особи, яка подала касаційну скаргу, суд у разі необхідності вирішує питання про зупинення виконання рішення (ухвали) суду або зупинення його дії, якщо зупинити його виконання неможливо.
19.          Вирішуючи питання про зупинення виконання (дії) судового рішення, суд враховує необхідність у цьому, зокрема, у разі ймовірності утруднення повторного розгляду справи внаслідок можливого скасування судового рішення, необхідності забезпечення збалансованості інтересів сторін, запобігання порушенню прав осіб, які брали участь у справі, а також осіб, які не брали такої участі, але рішенням суду вирішено питання про їх права, свободи чи обов`язки тощо.
20.          При цьому, сторона, проти якої ухвалено судове рішення у справі, має обґрунтувати свою заяву належним чином. Сама по собі незгода учасника судового процесу із мотивами ухваленого у справі судового рішення не є достатньою підставою для зупинення його виконання та дії, оскільки правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права суд касаційної інстанції перевіряє, переглядаючи по суті у касаційному порядку судові рішення.
21.          Враховуючи зазначене та те, що скаржник жодним чином не обґрунтував необхідність зупинення дії оскаржуваного судового рішення, Верховний Суд дійшов висновку про відмову у задоволенні такого клопотання.
Керуючись статтями 174, 234, 235, 287, 288, 290, 294, 301, 332 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
У Х В А Л И В:
1.          Відкрити касаційне провадження у справі №515/1060/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 .
2.          Призначити до розгляду справу №515/1060/19 за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Південно-Західного апеляційного господарського суду від 02.11.2022 на 05 квітня 2023 року о  14:20 у відкритому судовому засіданні у приміщенні Касаційного господарського суду за адресою: м. Київ, вул. О. Копиленка, 6, в залі судових засідань №328.
3.          Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про зупинення дії постанови Південно-Західного апеляційного господарського суду від 02.11.2022 у справі №515/1060/19 до закінчення її перегляду у касаційному порядку.
4.          Надати учасникам справи строк для подання відзиву на касаційну скаргу до 13.03.2023.
5.          Явка представників учасників справи не є обов`язковою.
6.          Роз`яснити учасникам справи, що відповідно до ч.3 ст.196 Господарського процесуального кодексу України учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності. Якщо таке клопотання заявили всі учасники справи, судовий розгляд справи здійснюється на підставі наявних у суду матеріалів.
7.          Роз`яснити учасникам справи про можливість участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема, поза межами приміщення суду, з використанням власних технічних засобів відповідно до ч.4 ст.197 Господарського процесуального кодексу України та Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 №1845/0/15-21.
8.          Інформацію у справі, що розглядається, можна отримати на сторінці суду на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою: https://supreme.court.gov.ua/supreme/.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя                                                                      О. Кібенко

Судді                                                                                          С. Бакуліна

                                                                                                              В. Студенець

До уваги учасників судового процесу!

Суди продовжують працювати. Проте в умовах воєнного стану проведення відкритих судових засідань має певні особливості щодо належного повідомлення учасників процесу про час та місце судових засідань, явки до суду та забезпечення безпеки відвідувачів. Неявка представників будь-якої із сторін з невідомих причин може завадити своєчасному розгляду справи навіть за умови явки  представників інших сторін.
Просимо дотримуватися процесуальних норм та ставитися при цьому з повагою до інших учасників справи:
- максимально реалізувати право на участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, передбачене статтею 197 Господарського процесуального кодексу України;
- за відсутності нагальної потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду подати клопотання про розгляд справи без участі учасників справи;
- за наявності потреби в участі в судовому засіданні в приміщенні Касаційного господарського суду повідомити про це суд.
Про свій вибір просимо завчасно повідомити суд поштою чи в електронному вигляді із застосуванням електронного цифрового підпису на електронну адресу суду (kgs@supreme.court.gov.ua)  або використати для цього підсистему Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи "Електронний суд".