ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 березня 2023 року 
м. Київ

cправа №  910/20838/20 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Зуєва В. А. - головуючого, Берднік І. С., Сухового В. Г.,
секретар судового засідання - Дерлі І. І.,
за участю представників сторін:
позивача - Гончаров О. В., Радзієвський Д. І. (самопредставництво),
відповідача - Овдієнко В. С. (адвокат),
третьої особи - не з`явився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу Київської міської ради
на постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2022 (судді: Станік С. Р. - головуючий, Тищенко О. В., Шаптала Є. Ю.)
та рішення Господарського суду міста Києва від 13.05.2021 (суддя Джарти В. В.)
за позовом Київської міської ради
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Академ-Клуб"
третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача Головне управління Державної податкової служби у м. Києві
про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 69 961 571,64 грн,
ВСТАНОВИВ:
1. Короткий зміст і підстави позовних вимог
1.1. У грудні 2020 року Київська міська рада (далі - Рада, Позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва із позовом до Товариства з обмеженою відповідальністю "Академ-Клуб" (далі - ТОВ "Академ-Клуб", Відповідач) про стягнення заборгованості з орендної плати у розмірі 69  961  571,64 грн.
1.2. Позовні вимоги обґрунтовані неналежним виконанням Відповідачем обов`язків за договором оренди земельних ділянок від 12.04.2006 № 238 в частині своєчасної та повної сплати орендної плати.
2. Короткий зміст судових рішень у справі
2.1. Рішенням Господарського суду міста Києва від 13.05.2021 у справі №910/20838/20, залишеним без змін постановою Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2022, у задоволенні позову відмовлено повністю.
2.2. Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, місцевий і апеляційний господарські суди виходили з того, що Київською міською радою не доведено підстав, за яких у Відповідача згідно з умовами договору оренди від 12.04.2005 наявний обов`язок самостійно індексувати розмір орендної плати у зв`язку зі зміною нормативної грошової оцінки земель. До того ж, матеріали справи не містять належних та допустимих доказів повідомлення Позивачем ТОВ "Академ-Клуб" щодо зміни нормативної грошової оцінки земель та необхідності внесення у зв`язку з цим іншого розміру орендної плати.
Унаслідок цього, за висновком судів, оскільки Відповідачем жодного прострочення зі сплати заборгованості не допущено у зв`язку з відсутністю такої, а тому і обумовлені договором та статтею 625 Цивільного кодексу України підстави для нарахування та стягнення інфляційних втрат у складі суми боргу, а також 3% річних у заявленому до стягнення розмірі (1 794 355,49 грн) - відсутні, у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині також задоволенню не підлягають.
3. Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги, позиції інших учасників справи
3.1. У касаційній скарзі Позивач просить скасувати оскаржувані судові рішення і прийняти нове, яким позов задовольнити повністю.
3.2. У якості підстави для подання касаційної скарги заявник посилається на неврахування господарськими судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду про застосування норм:
- пункту 286.2. статті 286, п. п. 288.1., 288.5. статті 288, статті 289 Податкового кодексу України щодо документів, якими підтверджується розмір (та його зміна) нормативної грошової оцінки земель, викладених в постановах від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20, від 16.03.2021 у справі № 924/730/20;
- статті 73 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" щодо обов`язковості нормативних актів органів місцевого самоврядування, викладених в постанові від 27.05.2021 у справі № 640/12591/19;
- статей 11, 526, 626, 629 Цивільного кодексу України, статей 179, 181, 193 Господарського кодексу України щодо принципів, на яких повинні ґрунтуватися зобов`язання, що виникають між суб`єктами господарювання, викладених в постанові від 17.08.2021 у справі № 923/410/20;
- статей 4, 73, 74 Господарського процесуального кодексу України щодо обов`язку суду при вирішенні спору встановити зміст спірних правовідносин, виходячи з фактичних обставин справи, і надати їм належну правову кваліфікацію; а також щодо необхідності доводити обставини, на які учасник справи посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, викладених в постановах від 15.06.2021 у справі № 904/5726/19, від 05.02.2019 у справі № 914/1131/18.
3.3. Крім того, обґрунтовуючи наявність підстав для подання вказаної скарги, Рада посилається на недослідження місцевим і апеляційним судами наявних у справі доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення спору, а саме: листів Головного управління ДПС у м. Києві від 30.09.2019 № 1203/9/26-15-04-07-15, від 23.10.2020 № 25369/9/26-15-13-07; розрахунку нормативної грошової оцінки у формі довідок НГО, наданих Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації); витягу з Державного земельного кадастру з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок від 30.09.2020; детальних розрахунків щодо суми орендної плати, наданих Радою.
Крім того, на думку Позивача, ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.04.2022 у справі № 910/20838/20 безпідставно відмовлено в задоволенні клопотання Ради про витребування доказів, а саме платіжних доручень, чеків про сплату орендної плати, а також декларацій з плати за землю.
3.4. Позивачем також подано додаткові пояснення, в яких Рада підтримує доводи касаційної скарги та просить її задовольнити в повному обсязі.
3.5. 14.03.2023 від представника Відповідача Слободяніна М. В. надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.
3.6. У відзиві на касаційну скаргу (за підписом представника Слободяніна  М.  В.) Відповідач просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
3.7. Від представника ТОВ "Академ-Клуб" Овдієнко В. С. надійшов відзив на касаційну скаргу, в якому Відповідач повторно просить залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.
3.8. 22.03.2023 ТОВ "Академ-Клуб" подано заяву щодо припинення повноважень Адвокатського та ріелтоського об`єднання України, зокрема, але не виключно адвоката Слободяніна М. В. на представництво інтересів Відповідача, а також повідомлення про розірвання договору про надання юридичних послуг № 04-01/23-Д від 04.01.2023, укладеного між ТОВ "Академ-Клуб" і Адвокатським та ріелтоським об`єднання України, і будь-яких інших договорів щодо надання юридичних послуг та представництва Відповідача, в односторонньому порядку.
4. Обставини, встановлені судами
4.1. Господарськими судами попередніх інстанцій встановлено, що на підставі рішення Київської міської ради від 19.07.2005 за № 827/3402 "Про передачу Товариству з обмеженою відповідальністю "АКАДЕМ-КЛУБ" земельної ділянки для комплексної забудови та благоустрою території з відселенням мешканців, облаштуванням водно-ландшафтної зони і парку для суспільних потреб на території 11-го мікрорайону житлового масиву Позняки-Західні (с.Осокорки) у Дарницькому районі м. Києва" передано в оренду на 25 років земельні ділянки площею 245 067 кв. м (кадастровий номер 8000000000:90:009:0023) та площею 157 369 кв. м (кадастровий номер 8000000000:90:010:0169), у тому числі в межах прибережних захисних смуг 68 436 кв. м, та укладено договір оренди земельної ділянки від 12.04.2006 № 238 між Київською міською радою (орендодавець) та ТОВ "Академ-Клуб" (орендар), зареєстрований Головним управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) у Книзі записів державної реєстрації договорів від 13.04.2006 за № 63-6-00348.
Відповідно до п. 1.1. договору його предметом та об`єктом є оренда земельних ділянок площею 245 067 кв. м (кадастровий номер 8000000000:90:009:0023) та площею 157 369 кв. м (кадастровий номер 8000000000:90:010:0169), у тому числі в межах прибережних захисних смуг 68 436 кв. м.
За умовами п. 2.2. договору згідно з витягом з технічної документації № Ю-35317/2005 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 09.11.2005 за № 1237 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:009:0023 становить 25   926   084,23 грн; згідно з витягом з технічної документації № Ю-35318/2005 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 09.11.2005 за № 1238 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:010:0169 становить 15  019  709,86 грн.
У п. 4.2. договору передбачено, що річна орендна плата за земельні ділянки на період будівництва встановлюється у розмірі 1,5 відсотка від нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Відповідно до п. 4.4. договору зміна нормативної грошової оцінки земельних ділянок та їх індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору у порядку та у випадках передбачених законодавством України.
Пунктом 4.5. договору визначено, що орендна плата вноситься орендарем рівними частинами за базовий податковий (звітний) період, який дорівнює календарному місяцю, щомісячно протягом тридцяти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
4.2. Згідно з Порядком визначення нормативної грошової оцінки земельних ділянок у місті Києві, який затверджений додатком 5 до рішення Київської міської ради від 26.07.2007 № 43/1877 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва та Порядку її визначення", встановлено формулу, відповідно до якої розраховується нормативна грошова оцінка окремої земельної ділянки, зокрема:
Цн = Цнм X Пз х Кф х Кл х Кі; де:
Цн - нормативна грошова оцінка земельної ділянки в гривнях;
Цнм - середня вартість одного квадратного метра землі в гривнях в межах конкретної економіко-планувальної зони;
Пз - площа земельної ділянки в квадратних метрах;
Кф - коефіцієнт, який характеризує функціональне використання земельної ділянки;
Кл - узагальнюючий локальний коефіцієнт, який характеризує місце розташування земельної ділянки і визначається як добуток значень окремих локальних коефіцієнтів, що впливають на місце розташування цієї земельної ділянки (при цьому значення узагальнюючого локального коефіцієнта не повинно бути нижче 0,50 і вище 1,50);
Кі - коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки.
4.3. З 01.01.2017 нормативна грошова оцінка земель м. Києва розраховується відповідно до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, який зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.12.2016 за №1647/29777.
4.4. Також, з 01.01.2017 рішенням Київської міської ради від 10.03.2016 № 217/217 "Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 03.07.2014 № 23/23 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва" внесені зміни до додатка 3 до цього рішення, а саме встановлено мінімальні значення локальних коефіцієнтів на місцезнаходження земельної ділянки в межах економіко-планувальної зони, які застосовуються при розрахунку нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
4.5. Обґрунтовуючи позовні вимоги, Київська міська рада зазначала, що Відповідач згідно з умовами вказаного договору мав сплатити на користь орендодавця оренду плату з 01.11.2017 по 31.12.2017 у розмірі 2 787 852,65 грн, за 2018 рік - 20 520 423,60 грн, за 2019 рік - 25 022 120,10 грн, з 01.01.2020 по 31.10.2020 - 18 732 406,85 грн, загалом - 67 062 803,20 грн, з яких борг ТОВ "Академ-Клуб" становить 64 896 699,40 грн. Утворення наведеної заборгованості з орендної плати мало місце у зв`язку з неврахуванням Відповідачем змін до нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
4.6. Так, Київська міська рада вказувала на те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки 8000000000:90:009:0023 становила: у період з 01.11.2017 по 31.12.2017 - 732 034 622,50 грн, у період з 01.01.2018 по 16.07.2018 - 732  034  622,50 грн, у період з 17.07.2018 по 31.12.2018 - 1 098 051 933,75 грн, у 2019 році - 1   098   051   933,75 грн, з 01.01.2020 по 31.10.2020 - 1  098  051  933,75 грн; нормативно грошова оцінка земельної ділянки 8000000000:90:010:0169 становила: у період з 01.11.2017 по 31.12.2017 - 380  059 603,96 грн, у період з 01.01.2018 по 16.07.2018 - 380 059 603,96 грн, у період з 17.07.2018 по 31.12.2018 - 570 089 405,94 грн, у 2019 році - 570  089  405,94 грн, з 01.01.2020 по 31.10.2020 - 570 089 405,94 грн. При цьому у період з 01.03.2020 по 31.03.2020 плата за землю не нараховується та не сплачується згідно з п. 52. підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.
4.7. Заперечуючи проти пред`явлених позовних вимог, ТОВ "Академ-Клуб" наголошує, що згідно даних ГУ ДПС у м. Києві заборгованість Відповідача з орендної плати за землю не обліковується. До того ж, контролюючим органом щодо сплати відповідних платежів є ГУ ДПС у м. Києві, а не Київська міська рада.
4.8. У свою чергу, в поясненнях ГУ ДПС у м. Києві вказано на те, що розмір та умови внесення орендної плати встановлюються в договорі оренди відповідними сторонами договору, а також наведені дані щодо сплати ТОВ "Академ-Клуб" орендної плати та земельного податку.
5. Позиція Верховного Суду
5.1. Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін та їх представників, дослідивши доводи наведені у касаційній скарзі та відзивах на неї, перевіривши матеріали справи щодо правильності застосування судами норм матеріального і процесуального права, колегія суддів вважає, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
5.2. Відповідно до частини першої статті 2 Закону України "Про оренду землі" відносини, пов`язані з орендою землі, регулюються Земельним кодексом України, Цивільним кодексом України, цим Законом, законами України, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до них, а також договором оренди землі.
5.3. За змістом статті 1 Закону України "Про оренду землі" оренда землі - це засноване на договорі строкове платне володіння і користування земельною ділянкою, необхідною орендареві для проведення підприємницької та інших видів діяльності.
5.4. Згідно із частиною першою статті 626 Цивільного кодексу України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
5.5. Договір оренди землі - це договір, за яким орендодавець зобов`язаний за плату передати орендареві земельну ділянку у володіння і користування на певний строк, а орендар зобов`язаний використовувати земельну ділянку відповідно до умов договору та вимог земельного законодавства (стаття 13 Закону України "Про оренду землі").
5.6. Статтею 21 Закону України "Про оренду землі" встановлено, що орендна плата за землю - це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою згідно з договором оренди землі. Розмір, умови і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до Податкового кодексу України). Обчислення розміру орендної плати за землю здійснюється з урахуванням індексів інфляції, якщо інше не передбачено договором оренди.
5.7. Відповідно до підпункту 14.1.147. пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України плата за землю - обов`язковий платіж у складі податку на майно, що справляється у формі земельного податку або орендної плати за земельні ділянки державної і комунальної власності.
5.8. Згідно з підпунктом 14.1.72. пункту 14.1. статті 14 Податкового кодексу України земельний податок - обов`язковий платіж, що справляється з власників земельних ділянок та земельних часток (паїв), а також постійних землекористувачів (далі - податок для цілей розділу XII цього Кодексу).
5.9. Положеннями пункту 287.1. статті 287 Податкового кодексу України встановлено, що власники землі та землекористувачі сплачують плату за землю з дня виникнення права власності або права користування земельною ділянкою.
5.10. Отже, плата за землю здійснюється в залежності від суб`єкта належності земельної ділянки: власником землі сплачується земельний податок, а орендарем за договором оренди землі - орендна плата.
5.11. Згідно з пунктами 288.1. - 288.4. статті 288 Податкового кодексу України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Платником орендної плати є орендар земельної ділянки. Об`єктом оподаткування є земельна ділянка, надана в оренду. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.
5.12. Основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності є нормативна грошова оцінка земель, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями підпунктом 288.5.1. пункту 288.5. статті 288 Податкового кодексу України.
5.13. Підпунктом 288.5.1. пункту 288.5. статті 288 Податкового кодексу України (в редакції, чинній станом на 01.01.2017) було встановлено, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою розміру земельного податку, встановленого для відповідної категорії земельних ділянок на відповідній території.
5.14. Підпунктом 288.5.1. пункту 288.5. статті 288 Податкового кодексу України (в редакції, чинній з 01.01.2018) визначено, що розмір орендної плати встановлюється у договорі оренди, але річна сума платежу не може бути меншою розміру земельного податку: для земельних ділянок, нормативну грошову оцінку яких проведено, - у розмірі не більше 3 відсотків їх нормативної грошової оцінки, для земель загального користування - не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки, для сільськогосподарських угідь - не менше 0,3 відсотка та не більше 1 відсотка їх нормативної грошової оцінки.
5.15. З аналізу норм Податкового кодексу України, Закону України "Про оренду землі" вбачається, що нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати. При цьому зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати незалежно від домовленості сторін у договорі оренди землі про можливість такої зміни.
Подібна правова позиція викладена в постанові Великої Палати Верховного Суду від 09.11.2021 у справі № 635/4233/19.
5.16. Судами попередніх інстанцій встановлено, що за змістом п. 2.2. договору від 12.04.2006 № 238 згідно з витягом з технічної документації № Ю-35317/2005 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 09.11.2005 за № 1237 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:009:0023 становить 25 926 084,23 грн; згідно з витягом з технічної документації № Ю-35318/2005 Головного управління земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) від 09.11.2005 за № 1238 нормативна грошова оцінка земельної ділянки з кадастровим номером 8000000000:90:010:0169 становить 15  019  709,86 грн.
5.17. Водночас, порядок розрахунку та сплати орендної плати за користування наведеними земельними ділянками був узгоджений сторонами у розділі 4 вказаного договору.
Так, у п. 4.2. договору передбачено, що річна орендна плата за земельні ділянки на період будівництва встановлюється у розмірі 1,5 відсотка від нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Відповідно до п. 4.4. договору зміна нормативної грошової оцінки земельних ділянок та їх індексація проводиться без внесення змін та доповнень до цього договору у порядку та у випадках передбачених законодавством України.
Пунктом 4.5. договору визначено, що орендна плата вноситься орендарем рівними частинами за базовий податковий (звітний) період, який дорівнює календарному місяцю, щомісячно протягом тридцяти календарних днів, наступних за останнім календарним днем звітного (податкового) місяця.
5.18. Таким чином, сторони в договорі від 12.04.2006 № 238 (п. п. 4.2., 4.4.) погодили, що хоча відсоткове співвідношення розміру орендної плати до нормативної грошової оцінки земельних ділянок є сталим, однак сама нормативна грошова оцінка (від якої, власне, і розраховується наведений відсотковий показник) може змінюватися, і це не потребує внесення відповідних змін та доповнень до зазначеного договору.
5.19. Згідно зі статтею 174 Господарського кодексу України договір є підставою для виникнення господарських зобов`язань, які згідно зі статтями 193, 202 Господарського кодексу України та статтями 525, 526, 530 Цивільного кодексу України повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства; одностороння відмова від зобов`язання не допускається, якщо інше не передбачено договором або законом. Відповідно до статті 202 Господарського кодексу України, статті 599 Цивільного кодексу України зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
5.20. За умовами п. 8.4. наведеного договору орендар зобов`язаний, зокрема, своєчасно вносити орендну плату.
5.21. З огляду на викладене суди попередніх інстанцій дійшли помилкового висновку про відсутність у ТОВ "Академ-Клуб" обов`язку самостійно застосовувати нову нормативну грошову оцінку при розрахунку орендної плати, залишивши поза увагою, що Відповідач був обізнаний про те, що розмір грошової оцінки, а відтак і орендної плати за користування землею за вказаним договором не є сталим показником і змінюється у зв`язку з проведенням її щорічної індексації, зміною нормативної грошової оцінки земель міста, при тому, що згідно з п. 8.4. договору оренди ТОВ "Академ-Клуб" зобов`язалося своєчасно вносити орендну плату за користування орендованими земельними ділянками.
5.22. У свою чергу, посилання Відповідача на відсутність у нього вказаних обов`язків та одночасну сплату орендної плати без урахування змін нормативної грошової оцінки земель свідчить про недобросовісність поведінки останнього, враховуючи чіткість і однозначність умов договору та вимог чинного законодавства у сфері земельних правовідносин.
5.23. При цьому колегія суддів вважає безпідставним посилання господарських судів попередніх інстанцій (з метою підтвердження відсутності у Ради підстав вимагати сплати орендної плати в належному розмірі) на те, що з моменту укладення між землекористувачем та органом місцевого самоврядування договору оренди землі припиняються адміністративні правовідносини між цими суб`єктами та у подальшому виникають договірні, які характеризуються рівністю їх учасників та свободою договору, оскільки право Позивача, як орендодавця, вимагати своєчасної та повної сплати орендної плати за користування земельними ділянками передбачено як умовами договору від 12.04.2006 № 238 (п. 8.1.), так і нормами Цивільного кодексу (Глава 58), Закону України "Про оренду землі" (стаття 24).
5.24. Як зазначалося, відповідно до положень чинного законодавства та умов укладеного між сторонами договору оренди нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перерахунку розміру орендної плати.
5.25. Обґрунтовуючи позовні вимоги у цій справі, Київська міська рада зазначала, що Відповідач згідно з умовами договору від 12.04.2006 № 238 мав сплатити на користь орендодавця оренду плату з 01.11.2017 по 31.12.2017 у розмірі 2 787 852,65 грн, за 2018 рік - 20   520   423,60 грн, за 2019 рік - 25 022 120,10 грн, з 01.01.2020 по 31.10.2020 - 18   732   406,85 грн, загалом - 67 062 803,20 грн, з яких борг ТОВ "Академ-Клуб" становить 64 896 699,40 грн.
Утворення наведеної заборгованості з орендної плати мало місце у зв`язку з неврахуванням ТОВ "Академ-Клуб" змін до нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Так, Позивач вказував на те, що нормативно грошова оцінка земельної ділянки 8000000000:90:009:0023 становила: у період з 01.11.2017 по 31.12.2017 - 732   034   622,50 грн, у період з 01.01.2018 по 16.07.2018 - 732 034 622,50 грн, у період з 17.07.2018 по 31.12.2018 - 1 098 051 933,75 грн, у 2019 році - 1  098  051 933,75 грн, з 01.01.2020 по 31.10.2020 - 1 098 051 933,75 грн; нормативно грошова оцінка земельної ділянки 8000000000:90:010:0169 становила: у період з 01.11.2017 по 31.12.2017 - 380   059 603,96 грн, у період з 01.01.2018 по 16.07.2018 - 380 059 603,96 грн, у період з 17.07.2018 по 31.12.2018 - 570 089 405,94 грн, у 2019 році - 570 089 405,94 грн, з 01.01.2020 по 31.10.2020 - 570 089 405,94 грн. При цьому у період з 01.03.2020 по 31.03.2020 плата за землю не нараховувалась та не сплачувалась згідно з п.52. підрозділу 10 розділу ХХ Податкового кодексу України.
5.26. Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної в постанові від 09.11.2021 у справі № 905/1680/20, з огляду на те, що земельним законодавством та Податковим кодексом України не обмежується можливість подання доказів щодо нормативної грошової оцінки земельної ділянки державної (комунальної) власності для цілей сплати орендної плати виключно витягом з Державного земельного кадастру, належними доказами на обґрунтування нормативної грошової оцінки земельної ділянки можуть бути: технічна документація на спірну земельну ділянку, виготовлена компетентним органом для оформлення договору оренди, довідка з Державного земельного кадастру, витяг з Державного земельного кадастру, а також висновок судової експертизи про встановлення нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки, наданий відповідно до статей 98 - 103 Господарського процесуального кодексу України.
5.27. Як вбачається з матеріалів справи, на підтвердження вищезазначених обставин Радою було подано, у тому числі, довідки про розмір нормативної грошової оцінки земельних ділянок та витяги з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельних ділянок (а.с. 155 - 164 т. 1).
5.28. Разом з тим, незважаючи на вимоги чинного законодавства та умови вказаного договору оренди землі, господарські суди попередніх інстанцій не надали будь-якої правової оцінки наведеним Позивачем обставинам та поданим на їх підтвердження доказам, лише пославшись на те, що з 01.01.2017 нормативна грошова оцінка земель м. Києва розраховується відповідно до Порядку нормативної грошової оцінки земель населених пунктів, затвердженого наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 25.11.2016 № 489, а також на те, що з 01.01.2017 рішенням Київської міської ради від 10.03.2016 №217/217 "Про внесення змін до рішення Київської міської ради від 03.07.2014 №23/23 "Про затвердження технічної документації з нормативної грошової оцінки земель міста Києва" внесені зміни до додатка 3 до цього рішення, а відтак суди фактично не дослідили обставини, якими Рада обґрунтовувала свої позовні вимоги, тобто обставини, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.
5.29. Крім того, колегія суддів звертає увагу на те, що, визначаючи розмір заборгованості боржника, суд зобов`язаний належним чином дослідити подані стороною докази, перевірити їх, оцінити в сукупності та взаємозв`язку з іншими наявними у справі доказами, а в разі незгоди з ними повністю або частково - зазначити правові аргументи на їх спростування та навести в рішенні свій розрахунок, що є процесуальним обов`язком суду (подібний висновок щодо обов`язку суду перевірити розрахунок заявлених позовних вимог викладений в постанові Великої Палати Верховного Суду від 04.12.2019 у справі № 917/1739/17).
5.30. Господарський суд з огляду на вимоги статей 79, 86 Господарського процесуального кодексу України має з`ясувати обставини, пов`язані з правильністю здійснення розрахунку, та здійснити оцінку доказів, на яких цей розрахунок ґрунтується. У разі якщо відповідний розрахунок здійснено неправильно, суд з урахуванням конкретних обставин справи самостійно визначає суми проведених нарахувань, не виходячи при цьому за межі визначеного позивачем періоду часу. Якщо з поданого розрахунку неможливо з`ясувати, як саме обчислено заявлену до стягнення суму, суд може зобов`язати позивача подати більш повний та детальний розрахунок. При цьому суд у будь-якому випадку не позбавлений права зобов`язати відповідача здійснити і подати суду контррозрахунок.
5.31. Однак, місцевий та апеляційний суди викладеного також не врахували і не дослідили обґрунтованість здійснений Радою розрахунку позовних вимог щодо стягнення з Відповідача заборгованості з орендної плати у розмірі 69  961 571,64 грн, як і не дослідили необхідності подання останнім відповідного контррозрахунку.
5.32. У свою чергу, враховуючи надання спірних земельних ділянок для комплексної забудови та благоустрою території з відселенням мешканців, облаштуванням водно-ландшафтної зони і парку для суспільних потреб, а також умови п. 4.2. договору від 12.04.2006 № 238 (щодо встановлення річної орендної плата за земельні ділянки у розмірі 1,5% від нормативної грошової оцінки на період будівництва; після введення об`єкта в експлуатацію - 0,03% від нормативної грошової оцінки частини земельних ділянок, що визначається пропорційно площі будівель та споруд житлового фонду; 2% від нормативної грошової оцінки частини земельних ділянок, що визначається пропорційно площі будівель та споруд нежитлового фонду) Суд з огляду на вимоги статті 300 Господарського процесуального кодексу України позбавлений можливості перевірити обґрунтованість зазначеного розрахунку позовних вимог, оскільки це потребує встановлення відповідних фактичних обставин справи, які стосуються визначення моменту завершення будівництва та площі будівель на вказаних ділянках.
5.33. Отже, викладене у сукупності свідчить про передчасність висновків місцевого і апеляційного господарських судів щодо відсутності підстав для задоволення позову.
5.34. За таких обставин посилання в касаційній скарзі на неврахування судами попередніх інстанцій висновків Верховного Суду щодо застосування правових норм знайшли своє підтвердження.
5.35. Відповідно до статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом.
При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
5.36. Разом з тим, як вбачається з оскаржуваних судових рішень, вони зазначеним критеріям не відповідають, а суд касаційної інстанції позбавлений можливості встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
5.37. Таким чином, для правильного вирішення спору господарським судам попередніх інстанцій необхідно було належним чином дослідити подані сторонами докази та на їх підставі встановити чи відповідає здійснений Позивачем розрахунок заявлених вимог нормам чинного (у тому числі локального) законодавства з урахуванням змін нормативної грошової оцінки земельних ділянок та завершення/незавершення відповідного будівництва.
6. Висновки Верховного Суду
6.1. Положеннями статті 300 Господарського процесуального кодексу України унормовано, що, переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, та на підставі встановлених фактичних обставин справи перевіряє правильність застосування судом першої чи апеляційної інстанції норм матеріального і процесуального права. Суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази.
6.2. За змістом частини третьої статті 310 цього Кодексу підставою для скасування судового рішення та направлення справи на новий розгляд є також порушення норм процесуального права, на які посилається скаржник у касаційній скарзі, що унеможливило встановлення фактичних обставин, які мають значення для правильного вирішення справи, якщо суд не дослідив зібрані у справі докази, за умови висновку про обґрунтованість заявлених у касаційній скарзі підстав касаційного оскарження, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини другої статті 287 цього Кодексу.
6.3. Відповідно до частини четвертої статті 310 Господарського процесуального кодексу України справа направляється на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, якщо порушення норм процесуального права допущені тільки цим судом. У всіх інших випадках справа направляється до суду першої інстанції.
6.4. Ураховуючи викладене та беручи до уваги, що суд касаційної інстанції не має права встановлювати або вважати доведеними обставини, які не були встановлені у рішенні або постанові суду чи відхилені ним, вирішувати питання про достовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими, збирати чи приймати до розгляду нові докази або додатково перевіряти докази, касаційна скарга підлягає частковому задоволенню, а судові рішення судів першої та апеляційної інстанцій - скасуванню із направленням справи на новий розгляд до місцевого господарського суду з урахуванням висновків суду касаційної інстанції, у зв`язку з якими скасовані судові рішення.
7. Розподіл судових витрат
7.1. Оскільки у цьому випадку суд касаційної інстанції не змінює та не ухвалює нового рішення, розподіл судових витрат судом касаційної інстанції не здійснюється (частина чотирнадцята статті 129 Господарського процесуального кодексу України).
Керуючись статтями 300, 301, 308, 310, 314 - 317 Господарського процесуального кодексу України, Верховний Суд
ПОСТАНОВИВ:
1. Касаційну скаргу Київської міської ради задовольнити частково.
2. Постанову Північного апеляційного господарського суду від 15.09.2022 та рішення Господарського суду міста Києва від 13.05.2021 у справі №910/20838/20 скасувати.
3. Справу № 910/20838/20 передати на новий розгляд до суду першої інстанції.
Постанова набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Головуючий                                                                                          В. Зуєв

Судді                                                                                                    І. Берднік

                                                                                                    В. Суховий